Велико московско княжество – Уикипедия
Велико московско княжество Великое княжество Московское | |
1263 – 1547 | |
![]() Московското княжество през 1500 г. | |
Континент | Европа |
---|---|
Столица | Москва |
Официален език | руски |
Религия | Руска православна църква |
Форма на управление | монархия |
Династия | Рюрикови |
Велик княз | |
1533 – 1547 | Иван IV (последен) |
Законодателна власт | Болярска дума |
История | средновековие |
Основаване на княжеството | 1263 |
Велико княжество | 1363 |
независимост от Златната орда | 1480 |
Начало на Руското царство | 22 октомври 1547 |
Площ | |
Общо (през 1547) | 3 000 000 km2 |
Население | |
Преброяване | 6 000 000 |
| |
Днес част от | ![]() |
Велико московско княжество в Общомедия |
Великото московско княжество е средновековно руско държавно образувание, просъществувало от 1263 до 1547 година. Московските земи, управлявани от княза на Москва, се превръщат постепенно в център и териториално ядро, около който се изгражда Руското царство в североизточните древноруски земи.
История
[редактиране | редактиране на кода]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Muscovy_1300-1462.png/130px-Muscovy_1300-1462.png)
Първият княз на Москва е синът на Всеволод III – Владимир, който през 1213 за няколко месеца отделя града от Владимиро-Суздалското княжесто. От 1247 до 1248 княжеството е управлявано от Владимир Холобрит, но след смъртта му отново става част от Владимиро-Суздалското княжество. През 1263 Александър Невски завещава Москва на сина си Даниил Московски. В резултат на нашествията на монголците, княжеството остава зависимо от тях. През 1327 се организира Тверското въстание, в което Москва участва на страната на златната орда. Земите на Твер са поделени между княз Иван I и Александър Суздалский. През 1368 княжеството започва война срещу Литовското княжество, но впоследствие се сключва мир. През 1374 Дмитрий Донски престава да плаща данък на Златната орда и заедно с другите князе от североизточна Русия се опълчват на монголското влияние. В 1376 Московското и Суздалското княжество започва поход срещу Волжка България, който се оказва успешен. Волжките българи са принудени да плащат данък на московския княз.
През 1380 Дмитрий и неговите съюзници побеждават златната орда в битка край Рязан. Същата година се провежда куликовската битка, в която князът разгромява армията на Мамай.
Две години по-късно хан Тохтамиш опожарява Москва, но войската на ордата бива разбита от армията на Владимир Храбри. В крайна сметка Дмитрий се съгласява да плаща данък и в замяна получава Владимиро-Суздалското княжество. През 1396 Ордата е разгромена от тимуридите, които разграбват и Москва. В началото на 15 век Златната орда се разделя за 3 ханства. През 1425 година тронът е наследен от племенника на княз Василий I – Василий Слепи. Това среща недоволството на аристокрация и така започва борба за власт между Василий и династията Юревич. Князът е пленяван на 2 пъти и дори е ослепен. През 1471 Иван III Велики започва поход срещу Новгородската република. Московските войници тероризират населението и извъшват грабежи. На 11 август 1471 е сключен мирен договор, според който Новгород плаща на Москва 16 000 рубли.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0._%D0%92%D1%8B%D1%81%D1%8B%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%B2_%D0%9C%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B2%D1%83_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BD%D1%8B%D1%85_%D0%B8_%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D1%8B%D1%85_%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%86%D0%B5%D0%B2..jpg/130px-%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0._%D0%92%D1%8B%D1%81%D1%8B%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%B2_%D0%9C%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B2%D1%83_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BD%D1%8B%D1%85_%D0%B8_%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D1%8B%D1%85_%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%86%D0%B5%D0%B2..jpg)
През октомври 1477 Иван III отново напада Новгородската република, заедно с Тверското княжество и Псковската република. Новгород пада под обсада и на 15 януари 1478 официално е присъединен към княжеството. През 1480 Москва окончателно става независима от Златната орда след битката при река Урга.
След това Литовското и Казанското ханство предприемат атаки срещу великото московско княжество. След серия от войни, загубилите били принудени да признаят Смоленск и течението на р. Днепър за владение на Москва. По времето на Василий III са завладени Псковската република и Рязан. През 1519 кримското ханство напада Москва. През 1530 се ражда първородният син на Василий – Иван IV. След смъртта на Василий, Иван става княз, а майка му Елена Глинская е регент. През 1547 Иван е коронясан за цар, с което се поставя началото на Руското царство.
Владетели
[редактиране | редактиране на кода]Портрет | Име | Роден | Управлява от | Семейство | Управлява до | Починал |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Даниил I (Даниил I) | ноември/декември 1261 Киев ?, Велико московско княжество | 1283 | Син на княз Алексасндър Невски и Александра Полоцкая женен веднъж: Мария 6 деца | 4 март 1303 | 4 март 1303 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Юрий III (Юрий III) | 1281 | 4 март 1304 | Син на Даниил I и Мария женен два пъти: дъщеря на княз Константин Ростовски нямат деца Кончака (кръстена Агафя) нямат деца | 21 ноември 1325 | 21 ноември 1325 Сарай Бату, Монголия |
![]() | Иван I Торбата (Иван I Калита) | 1288 Москва, Велико московско княжество | 21 ноември 1325 | Син на Даниил I и Мария женен два пъти: княгиня Елена 3 деца княгиня Юлия 3 деца | 31 март 1340 | 31 март 1340 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Симеон I Горди (Симеон I Гордый) | 7 ноември 1316 Москва, Велико московско княжество | 31 март 1340 | Синн на Иван I и княгиня Елена женен веднъж: Августа Литовска нямат деца | 27 април 1353 | 27 април 1353 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Иван II Красиви (Иван II Красный) | 30 март 1326 Москва, Велико московско княжество | 27 април 1353 | Син на Иван I и княгиня Елена брат на Симеон Горди женен два пъти: княгиня Феодосия нямат деца Александра Веляминова поне 4 деца | 13 ноември 1359 | 13 ноември 1359 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Дмитрий Донски (Дмитрий Донской) | 12 октомври 1350 Москва, Велико московско княжество | 13 ноември 1359 | Син на Иван II и княгиня Александра женен веднъж: Евдокия Дмитриевна 13 деца | 19 март 1389 | 19 март 1389 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Василий I (Василий I) | 30 декември 1371 Москва, Велико московско княжество | 19 март 1389 | Син на Дмитри Донски и княгиня Евдокия женен веднъж: София Литовска 9 деца | 27 февруари 1425 | 27 февруари 1425 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Василий II Слепи (Василий II Тёмный) | 10 март 1415 Москва, Велико московско княжество | 27 февруари 1425 | Син на Василий I и княгиня София женен веднъж: Мария Ярославна 3 деца | 27 март 1462 | 27 март 1462 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Иван III Велики (Иван III Великий) | 22 януари 1440 Москва, Велико московско княжество | 27 март 1462 | Син на Василий II и княгиня Мария женен два пъти: Мария Тверска 1 дете София Палеологина 8 деца | 27 октомври 1505 | 27 октомври 1505 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Василий III (Василий III) | 25 март 1419 Москва, Велико московско княжество | 27 октомври 1505 | Син на Иван III и София Палеологина женен два пъти: Соломония Сабурова нямат деца Елена Глинская 2 деца | 3 декември 1533 | 3 декември 1533 Москва, Велико московско княжество |
![]() | Иван IV Страшни (Иван IV Грозный) | 25 август 1530 Москва, Велико московско княжество | 3 декември 1533 | Син на Василий III и княгиня Елена женен 8 пъти | 18 март 1583 | 18 март 1583 Москва, Руско царство |