Евангелие от Матей – Уикипедия
Евангелие от Матей | |
εὐαγγέλιον κατὰ Μαθθαῖον | |
![]() | |
Автор | Aпостол Матей |
---|---|
Поредица | Нов Завет |
Предходна | – |
Следваща | Евангелие от Марк |
Евангелие от Матей в Общомедия |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/POxy_v0064_n4404_a_01_hires.jpg/220px-POxy_v0064_n4404_a_01_hires.jpg)
Евангелието от Матей (на старогръцки: εὐαγγέλιον κατὰ Μαϑϑαῖον) е първата библейска книга от Новия завет и първото синоптично и едно от четирите канонични евангелия.
Традиционно се приема, че авторът е апостол Матей, един от 12-те апостоли на Иисус Христос, който споменава себе си в евангелието в глава 9, стих 9. Повечето изследователи смятат, че евангелието е съставено между 80 и 90 година, като обхватът на възможните дати варира между 70 и 110 година (датировка преди 70 година продължава да се поддържа от ограничен кръг автори).[1][2]
Матей написва евангелието първоначално на едно еврейско наречие,[3] като читателите, за които той го написва, са вярващи евреи.[4] Според някои автори Евангелието от Матей съдържа елементи на неявна полемика срещу по-широката интерпретация на християнството от апостол Павел, като представя Иисус Христос като защитник на традиционната еврейска Тора, скептичен към проповедите сред неевреи.[5]
Като доказателство, че евангелието е насочено първо към евреи и после към всички невярващи (идолопоклонници), е фактът, че то започва с генеалогия на Иисус Христос, наричайки го „Син Давидов“ и „Син Авраамов“. Името Иисус означава Спасител, а Христос – Месия, помазаник. В Стария завет били помазвани първосвещениците, царете и пророците, и според пророците Месията трябвало да бъде потомък на Давид и Авраам. Родословието започва с Авраам, тъй като той бил отец на евреите, а и пръв от всички бил наречен „баща на всички народи“ (Битие 17:4)[6]. За евреите един от най-важните белези на бъдещия Месия бил този, той задължително да произлиза от царския род на Давид. Затова, макар в родословието да има и други царе, само за Давид изрично се подчертава, че е цар. В родословието се споменават и имената на четири жени – Тамар, Раав, Рут и Вирсавия. Раав и Рут били езичници, а Тамар и Вирсавия – грешници. С вписването им в родословието, св.ап.Матей целял да покаже, че Христос ще бъде Месия и Спасител не само на евреите и праведниците, но и на езичниците и разкаялите се грешници. Евангелието продължава с Рождеството Христово, бягството на светото семейство в Египет, проповядването на Йоан Кръстител, кръщението на Иисус, изкушението в пустинята, начало на проповядването в Галилея – кратко изложение на заповедите му (глава 5), молитвата „Отче наш“,[7] привличане на 12-те ученици-апостоли, чудеса и притчи, Преображение Господне, нови притчи и изцеления в Юдея, влизане в Йерусалим, проповеди, изобличение на фарисеите, нагорната проповед (глава 24), Помазването с миро, Тайната вечеря, Молитвата в Гетсиманската градина, Съдът пред Пилат Понтийски, Разпятието и Възкресението и последващите 40 дни – появяването на Христос пред учениците му и завършва с възнесението му.
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Duling 2010, с. 298 – 99.
- ↑ France 2007, с. 19.
- ↑ Eusebius von Caesarea: Kirchengeschichte. – 3. Studienausgabe 1989 München, Seite 173 Abs 6
- ↑ Origenes: Kommentar zum Evangelium nach Matthäus. Buch I
- ↑ Уайлен, Стивън. Евреите по времето на Исус. София, Витлеем, 2007. ISBN 978-954-91134-4-0. с. 293 – 294.
- ↑ www.pravoslavieto.com
- ↑ Евангелие от Матея 6: 9 – 13, Лука 11: 2 – 4
- Цитирани източници
- Duling, Dennis C. The Gospel of Matthew // The Blackwell Companion to the New Testament. Wiley-Blackwell, 2010. ISBN 978-1-4051-0825-6. (на английски)
- France, R.T. The Gospel of Matthew. Eerdmans, 2007. ISBN 978-0-8028-2501-8. (на английски)
Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- От Матея свето Евангелие (православно издание)
- Светото евангелие от Матей (протестантско издание от 1940 г., www.bibleserver.com)