Abház nyelv – Wikipédia
Abház Аҧсуа бызшәа, Apsua byzšwa | |
Beszélik | Grúzia, Törökország |
Terület | Abházia |
Beszélők száma | ~100 000 fő |
Nyelvcsalád | Kaukázusi nyelvek Abház nyelv |
Írásrendszer | Cirill írás |
Hivatalos állapot | |
Hivatalos | Grúziában az Abház Köztársaság területén |
Nyelvkódok | |
ISO 639-1 | ab |
ISO 639-2 | abk |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Аҧсуа бызшәа, Apsua byzšwa témájú médiaállományokat. |
Az abház nyelv (Аҧсуа/Apsua) az Északnyugat-Kaukázusban, Abháziában élő abházok nyelve. A nyelv három nyelvjárásra oszlik, melyek a bzib, a szamurzahan és az abzsu, közülük az utóbbi lett 1928-ban a hivatalos nyelv alapja. Legközelebbi rokona az abaza nyelv.
A nyelvet kb. 100 000-en beszélik, ahol írására egy módosított cirill írást használnak, néhány ezres közösség beszéli még Törökországban, ahol a helyi latin írást használják.
A nyelv jellemzője, hogy rendkívül sok mássalhangzó-fonémát használ. Ragozó nyelv.
Az első, bizonyítottan abház nyelvű szövegek a 17. században íródtak az arab ábécé oszmán-török változatán Evlija Cselebi jóvoltából.[1] Létezik olyan feltevés, hogy már a térségben fellelt ókori görög vázákon görög ábécével írt abház feliratok lennének, ám ezt az állítást a tudósok zöme nem fogadja el.[2]
Az abház nyelv felsőfokú oktatását a Tbiliszi Állami Egyetemen kezdték el 1918-ban, ahol megindult a nyelv kodifikációja és tudományos tanulmányozása.[3]
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Gippert, Jost (1992). "The Caucasian Language Material in Evliya Çelebi's 'Travel Book'". Caucasian Perspectives. München: Lincom. ISBN 978-3-929075-01-4, 9. o.
- ↑ Kassian, Alexei (2016): "Un-Making Sense of Alleged Abkhaz-Adyghean Inscriptions on Ancient Greek Pottery". Ancient Civilizations from Scythia to Siberia. 22. 177–198. o.
- ↑ აფხაზური ენის დღე თსუ-ში
További információk
[szerkesztés]- Tanuljunk abházul!
- Ethnologue.com
- LanguageServer (University of Graz) Archiválva 2005. december 24-i dátummal a Wayback Machine-ben
- The RosettaProject.org[halott link]
- Language Museum