Abonyi utca – Wikipédia
Abonyi utca | |
Közigazgatás | |
Ország | Magyarország |
Település | Budapest, XIV. kerület |
Városrész | Istvánmező |
Névadó | Abonyi Lajos |
Irányítószám | 1146 |
Földrajzi adatok | |
Hossza | 0,55 km |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Abonyi utca témájú médiaállományokat. |
Az Abonyi utca Budapest XIV. kerületének egyik mellékutcája. Istvánmező városrészben, a Dózsa György út és a Zichy Géza utca között húzódik. Nevét 1891-ben Abonyi Lajos (1833–1898) íróról kapta.
Története
[szerkesztés]1891-ben kapta a nevét Abonyi Lajos (1833–1898) íróról, ekkor a VII. kerülethez tartozott. 1935. június 15-én az újonnan létrehozott XIV. kerület része lett.
Híres lakói
[szerkesztés]- Arany Bálint (1901–1987) gépészmérnök, politikus (FKGP) (6.)
- Baumhorn Lipót (1860–1932) építész (27.)
- Márkus Jenő (1879–?) a BSZKRT vezérigazgató-helyettese, író (29.)
Épületei
[szerkesztés]- 1. – Bérház (Dózsa György út 17.)
1910-ben épült Karvaly Gyula tervei szerint Goldmann József megbízásából.[1]
- 14. – Villa
1901-ben épült villa Valescio János számára. 1937-ben az akkori tulajdonos, Gergely Lajos átépíttette.[1]
- 21. – A Magyarországi Református Egyház Székháza
1908–09-ben épült szecessziós épület Hajós Alfréd tervei alapján a Magyarországi Református Egyház székházának.[1][2]
- 25. – Villa
1911-ben épült Bauer Emil és Guttmann Gyula tervei alapján Kornstein Emil részére.[1]
- 27. – Villa
1910 körül épült villa Baumhorn Lipót (1860–1932) építész tervei szerint a saját maga számára.[1]
- 29. – Villa
1911-ben épült Wellisch Andor tervei alapján Márkus Jenő (?–?) a BSZKRT vezérigazgató-helyettese számára.[1]
- 31. – Villa
1897-ben épült Kerekes Antal tervei szerint Huber József sertéskereskedő számára. Későbbi átépítése Gaál Sándor tervei alapján készült.[1]
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Budapest teljes utcanévlexikona. Szerk. Ráday Mihály. (hely nélkül): Sprinter. 2003. ISBN 963 9469 06 8
- Zuglói Lexikon. Dinasztia Kiadó. 1998. ISBN 9636572143