Aranyhal csillagkép – Wikipédia
Aranyhal csillagkép | |
![]() | |
Adatok | |
Latin név | Dorado |
Latin birtokos eset | Doradus |
Rövidítés | Dor |
Rektaszcenzió | 5h |
Deklináció | -60° |
Területe | 179 négyzetfok |
Nagyság szerinti helyezés | 72 |
Teljesen látható | északi 20°-tól déli 90°-ig |
Legfényesebb csillag | (α Doradus) |
fényessége | 3,27m |
Szomszédos csillagképek |
Az Aranyhal (latin: Dorado) csillagkép, a déli csillagképek közé tartozik, Magyarországról nem látható. Egyike annak a 12 csillagképnek, melyet Pieter Dirkszoon Keyser és Frederick de Houtman készített 1595-1597 között. Első megjelenésére Johann Bayer Uranometriájában került sor 1604-ben. A Dorado csillagképet szokták kardhalnak illetve Xiphias-nak is nevezni.
Látnivalók
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8b/Dor.png/220px-Dor.png)
Csillagok
[szerkesztés]- α Doradus: harmadrendű, kékesfehér színű óriáscsillag.
- β Doradus: fényes cefeida, a látszólagos fényessége mintegy 10 naponként 3,8 – 4,7m között változik.
- γ Doradus: 4,3 magnitúdójú, sárga színű óriáscsillag.
- S Doradus: hiperóriás csillag, mely a Nagy Magellán-felhőben található. A fényes kék változócsillagok (más néven S Doradus típusú változók) alaptípusa.
- SN 1987A: az egyik legközelebbi szupernóva, amely Nagy Magellán-felhőben található, a Tarantula-köd külső részében.
- R Doradus: egy Mira típusú változócsillag, amelynek a látszó mérete az összes csillag közül a legnagyobb (leszámítva a Napot).
- HE 0437-5439: a Napunknál 9-szer nagyobb tömegű hipersebességű csillag.
- WOH G64: az egyik legnagyobb ismert csillag.
- HD 269810: az egyik legnagyobb tömegű ismert csillag.
Mélyégobjektumok
[szerkesztés]Az Aranyhal csillagképben található a Nagy Magellán-felhő egy jelentős része, így bővelkedik a mélyégobjektumokban:
- NGC 1566 spirálgalaxis
- NGC 1755 gömbhalmaz
- NGC 1763 fényes köd három B típusú csillaggal társulva
- NGC 1820 nyílthalmaz
- NGC 1850 gömbhalmaz
- NGC 1854 gömbhalmaz
- NGC 1869 nyílthalmaz
- NGC 1901 nyílthalmaz
- NGC 1910 nyílthalmaz
- NGC 1936 fényes köd, egyike a négy, egymáshoz közel lévő NGC objektumnak. A másik három az NGC 1929, az NGC 1934 és az NGC 1935
- NGC 1978 nyílthalmaz
- NGC 2002 nyílthalmaz
- NGC 2027 nyílthalmaz
- NGC 2032 (Seagull Nebula), négy, az NGC-ben megjelölt ködöt tartalmaz, ezek: NGC 2029, NGC 2032, NGC 2035 és NGC 2040
- NGC 2070 (Tarantula-köd vagy Tarantella-köd) diffúz köd. Ha olyan távolságra volna a Földtől, mint az Orion-köd, akkora lenne, mint az Orion csillagkép, és olyan fényes, hogy minden tárgy árnyékot vetne a Földön.
- NGC 2164 gömbhalmaz
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Dorado című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Irodalom
[szerkesztés]- Josef Klepešta - Antonín Rükl: Csillagképek atlasza, Gondolat Kiadó, Budapest, 1978, ISBN 963-280-711-1
- Ian Ridpath - Wil Tirion: Égi kalauz, Gondolat Kiadó, Budapest, 1991, ISBN 963-282-479-2
- Ian Ridpath: Bolygók és csillagok, Panemex Kft., Budapest, 1999 ISBN 963-9090-28-X
- Csillagászati kislexikon, szerkesztő: Kisbán Gyula; Fiesta Kft., 2000, ISBN 963-8133-74-0, ISBN 963-9084-24-7[1]
- Storm Dunlop – Wil Tirion: Csillagközi Kalauz, Magyar Könyvklub Rt., Budapest, 2004, ISBN 963-549-070-4
- Kevin Tildsley: Az éjszakai égbolt, Grafo Könyvkiadó és Terjesztő Kft, Budapest, 2006, ISBN 963 9491 675
- Ian Ridpath and Wil Tirion (2007). Stars and Planets Guide, Collins, London. ISBN 978-0007251209. Princeton University Press, Princeton. ISBN 978-0691135564.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A második szám egy numizmatikai könyvet is jelöl
A Wikimédia Commons tartalmaz Aranyhal csillagkép témájú médiaállományokat.