Batthyány Alajos – Wikipédia
Batthyány Alajos | |
Született | 1750. június 4. Polgárdi |
Elhunyt | 1818. május 2. (67 évesen) Debrecen |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Szülei | Maria Anna Saurau Von Kosiagk Batthyány Imre Ernő |
Foglalkozása | kamarás, pap, földbirtokos, politikus |
Tisztsége | a magyar főrendiház tagja (nem ismert – 1818) |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Németújvári gróf Batthyány Alajos (Polgárdi, 1750. június 4. – Debrecen, 1818. május 2.) császári és királyi kamarás, jezsuita rendi pap, földbirtokos, politikus.
Élete
[szerkesztés]Iskoláit Nagyszombatban végezte. 1767-ben belépett a jezsuita rendbe és ott folytatta teológiai tanulmányait. 1769-ben kilépett a rendből és a katonai pályát választotta. II. Lipót trónra lépése után a szabadság és egyenlőség elveiért küzdött az országgyűlésen, hol a főrendek tábláján több beszédet mondott. Támadta a klérust, szorgalmazta a szerzetes rendek feloszlatását. Szeicz Leó szervita rendi szerzetes „papramorgó, törvényrontó, országháborító, hazaáruló” címekkel illette; erre a támadó iratra Ad utramquem aurem (1791) című írásával válaszolt. Politikai munkái névtelenül jelentek meg.
A felvilágosodás kora politikai irodalmának jelentős alakja volt. Radikális reformok bevezetését sürgette, mert úgy gondolta, hogy ezzel meg lehet előzni egy esetleges forradalmat. Legnagyobb munkája a négy füzetből álló Ad amicam aurem, ebben Montesquieu és Rousseau követőjének mutatkozott. A Képes magyar irodalomtörténet (1896) szerint: „Ad amicam aurem című munkája a demokratikus eszmék valóságos tárháza. Állameszménye a jogegyenlőség alapján szervezett monarchia, melyben az egyén teljes mértékben érvényesíti magát, s melyben az egyes hatalmi ágak szétválasztása s az uralkodó jogainak korlátozása által mind az egyesek, mind a nép biztosíttatnak az elnyomatás ellen.”
Munkái
[szerkesztés]- Oratio in comitiis 1790. habita. Posonii, 1790 (a török portához küldendő magyar követ érdekében)
- Ad amicam aurem autori operis hungarici, cujus titulus Magyar és Erdélyországnak rövid ismerete. H. n. 1790–90. négy füzet (névtelenül)
- Ad amicissimam aurem. H. n., 1791 (névtelenül)
- Ad utramque aurem. H. n., 1791 (névtelenül)
- Oratio bonis civis et veri nominis christiani… Posonii, 1791 (megjelent magyarul és német németül is, a magyar szöveget a M. Kurir [1791. 13. sz.] lenyomatta)
- Tausend und ein Irrthum des Verfassers der ungrischen Irrthümer. H. n., 1791
Források
[szerkesztés]- Magyar életrajzi lexikon
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I. (Aachs–Bzenszki). Budapest: Hornyánszky. 1891.
- (Szerk. Beöthy Zsolt) Képes magyar irodalomtörténet Ballagi Géza: 57. A felvilágosodás irodalma című fejezet. Budapest, 1896 (CD-ROM: Arcanum Kiadó)
- Pintér Jenő A magyar irodalom története: tudományos rendszerezés Budapest, 1930–1941; 4. kötet. A XVIII. század latin irodalma / A politikai irodalom c. alfejezet (CD-ROM: Arcanum Kiadó)