Ebersberg – Wikipédia
Ebersberg | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Bajorország | ||
Járás | Ebersberg járás | ||
Irányítószám | 85560 | ||
Körzethívószám | 08092 | ||
Rendszám | EBE | ||
Testvérvárosok | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 12 386 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 303,28 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 527 m | ||
Terület | 40,84 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Bajorország térképén | |||
Ebersberg weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ebersberg témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Ebersberg település Németországban, azon belül Bajorországban. Lakosainak száma 12 386 fő (2022. december 31.).[1] Ebersberg Steinhöring, Hohenlinden, Frauenneuharting, Grafing bei München, Bruck (Oberbayern), Kirchseeon és Ebersberger Forst községekkel határos.
Népesség
[szerkesztés]A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott:
Lakosok száma | 1914 | 4066 | 7141 | 8993 | 11 380 | 11 469 | 11 935 | 12 171 | 12 239 | 12 386 |
1875 | 1950 | 1970 | 1987 | 2012 | 2013 | 2015 | 2017 | 2019 | 2022 |
Fekvése
[szerkesztés]Grafing bei Münchentől északra fekvő település.
Leírása
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Lutzenberger_Markt_Ebersberg.jpg/120px-Lutzenberger_Markt_Ebersberg.jpg)
Ebersberg városát dél felől egy kis tó, a Klostersee és az abból eredő patak, a Haselbach, észak felől pedig a környék és talán egyben Németország legnagyobb erdeje az Ebersberger Forst határolja.
934-ben a Sempt-Ebersberg grófi család alapított itt egy ágoston rendi kolostort, mely kolostor birtokában volt állítólag Szt. Sebestyén koponyacsontja, miáltal Ebersberg búcsújáró hellyé lett. A kolostor később a benedekrendiek, a jezsuiták, végül a Máltai lovagrend tulajdonába ment át, mígnem 1803-ban feloszlatták.
A 970-ben épült Szt. Sebestyén kolostortemplomot (Klosterkirsche St. Sebastian) többször átépítették, azonban mindig megőrizte késő gótikus jellegét, majd 1733-1734 között Johann Georg Ettenhofer "bajor-rokokó" ízlés szerint átformálta.
A város főterének házai mind védett műemlékek, köztük a késő gótikus városháza is.
A várostól északra fél órai séta után érhető el a 619 méter magas Ludwigshöhe nevű dombon épült kilátótorony, ahonnan gyönyörű rálátás van a hatalmas erdőségre.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Szt. Sebestyén kolostortemplom
Galéria
[szerkesztés]Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- ↑ a b Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)