Evangélikus templom (Pécs) – Wikipédia
Pécsi evangélikus templom | |
![]() | |
Vallás | evangélikus kereszténység |
Felekezet | Evangélikus |
Egyházkerület | Déli evangélikus egyházkerület |
Egyházmegye | Tolna-Baranyai evangélikus egyházmegye |
Egyházközség | Pécsi Evangélikus Egyházközség |
Lelkész | Ócsai Zoltán (2012–)[1] Hajduch-Szmola Patrik (2016-) Kovács Barbara (2017-) |
Építési adatok | |
Építése | 1875 |
Stílus | neoreneszánsz[2][3] |
Tervezője | Baldauf János[2][3] |
Elérhetőség | |
Település | Pécs |
Hely | 7621 Pécs, Dischka Győző utca 4-6. |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pécsi evangélikus templom témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A pécsi evangélikus templom a Belvárosban áll, a Dischka Győző utcára nyílik.
Története
[szerkesztés]Pécsett az evangélikus kereszténység már az 1540-es években elterjedt, iskolája is volt feltehetően az egyháznak.[1][4] Az 1690-es években viszont a várost az összes nem római katolikus hívőnek el kellett hagynia. A tilalmat csak II. József magyar király türelmi rendelete enyhítette, de 1848-ig kevés nem katolikus hívő lakott a városban.[5] Az újkori Pécs történetében az első evangélikus Nendtvich Tamás gyógyszerész volt,[3] aki kancelláriai engedéllyel telepedhetett le.[6] 1848-ban a városban 149 evangélikus élt, ami a város lakosságának 0,93%-a.[3]
Az Osztrák–Magyar Monarchia idején viszont jelentősen növekedett a hívek száma a városban: 1869-ben 340 fő, 1890-ben 809 fő, 1910-ben 1173 fő volt.[3] Ennek a növekedésnek köszönhetően már 1868-ban anyaegyházzá alakult a pécsi gyülekezet.[3][1] A gyülekezetnek ugyanakkor nem volt temploma, ezért 1869. szeptember 10-én a Kert utcában (ma Dischka Győző utca) Gruber Edénétől (született Sey Franciska) 6500 forintért telket vásárolt.[1] 1872. szeptember 20-án Nádosy István kérte föl Baldauf Jánost a templom tervének elkészítésére, bár a pályázok közül az ő árajánlata volt a legdrágább, ugyanis az ár magában foglalta a kivitelezést is.[2]
A neoreneszánsz templomot 1875 áprilisában vette birtokába a gyülekezet, a berendezések elkészítését pedig néhány hónappal később, szeptemberre fejezték be.[2] A torony nélküli egyterű épület bejárata felett három ívelt ablak van, amelyeket timpanonnal zárt középrizalitjában pilaszterekkel választottak el.[3] A templom 6 regiszteres egypedálos orgonáját a pécsi orgonakészítő Angster József építette. Egyes források szerint a 3.,[3] míg más források szerint a 15.[6][7] vagy a 16. munkája[1] volt e hangszer. A keresztelő kő fehér-vörös erezetű és fekete márványból készült.[1] Krisztus az Olajfák hegyén című oltárképet Madarász Viktor festette 1880-ban.[3][8]
1907-ben Rueprecht János két harangot adományozott a gyülekezetnek, a harmadik harangot közadakozásból vették meg.[1] A templombelsőt 1925-ben Nikelszky Géza tervei alapján megújították, de évekkel később eltávolították. A templomban kapott helyet Nendtvich Tamás síremléke is.[3]
Lelkészek
[szerkesztés]A pécsi gyülekezet megalapítása óta szolgáló parókus lelkészek listája:[1]
- Jeskó Lajos (1868-1908)
- Porkoláb Gyula (1908-1915)
- Baldauf Gusztáv (1917-1931)
- Takó István (1931-1944)
- Káldy Zoltán (1945-1958)
- Balikó Zoltán (1959-1990)
- Szabó Lajos másodlelkész (1977-1983)
- Varsányi Ferenc (1990-2010), 1985-1990 között másodlelkész
- Sefcsik Zoltán (1999-2002)
- Baranyay Csaba (2002-2004)
- Baranyayné Rohn Erzsébet másodlelkész (2002-2004)
- Németh Zoltán (2007-2013)
- Ócsai Zoltán (2012 óta)
- Hajduch-Szmola Patrik (2016 óta)
- Kovács Barbara (beosztott lelkész, 2017 óta)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d e f g h Pécsi evangélikusok története. pecs.lutheran.hu. (Hozzáférés: 2017. december 24.)
- ↑ a b c d Mendöl, Zsuzsanna (2000). „Baldauf János pécsi építész”. Pécsi Szemle 3. évf (4. szám), 42-60. o. [2017. április 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. december 24.)
- ↑ a b c d e f g h i j Pécs lexikon I. (A–M). Főszerk. Romváry Ferenc. Pécs: Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft. 2010. 214. o. ISBN 978-963-06-7919-0
- ↑ Baldauf, 1926, 5. oldal
- ↑ Pécs lexikon II. (N-ZS). Főszerk. Romváry Ferenc. Pécs: Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft. 2010. 162. o. ISBN 978-963-06-7920-6
- ↑ a b Sztórkay, Edit: Jeles evangélikusok a pécsi közéletben 1868-1908. www.pecstortenete.hu. [2017. április 17-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Fonay, 1979, 164. oldal
- ↑ Baldauf, 1926, 30. oldal
Források
[szerkesztés]- Fónay, Zsuzsanna. Az Angster-orgonagyár 50 éve (1867–1917). In: Baranyai Helytörténetírás. Pécs: Baranyai Levéltár évkönyve, 109-175. o.. ISSN 0525-566X (1979)
- Baldauf, Gusztáv. A pécsi ág. hitv. ev. egyházközség története keletkezésétől — 1917-ig. Taizs József nyomdája (1926)