Földi István (író) – Wikipédia
Földi István | |
![]() | |
Élete | |
Született | 1903. április 23. Kézdivásárhely ![]() |
Elhunyt | 1967. június 28. (64 évesen) Dombóvár ![]() |
Földi István (Kézdivásárhely, 1903. április 23. – Dombóvár, 1967. június 28.) pedagógus, író, lapszerkesztő, tankönyvíró.
Élete
[szerkesztés]Erdélyben született. Elemi és középiskoláit szülővárosában végezte, a Minoritarendi Főgimnáziumban érettségizett 1921-ben, majd Budapesten tanult a Képzőművészeti Főiskolán. 1929-től szülőföldjén – de már Romániában – kezdett tanítani. A történelmi változások során ismét magyar fennhatóság alá került Erdélyben 1941-től a székely vármegyék népművelését irányította.
A második világháború után Budapestre költözött családjával. 1946-ban a Tolna vármegyében letelepített székely gyermekeknek Tevelen iskolát szervezett Kőrösi Csoma Sándor Székely Tanintézet néven. 1953-ban Dombóvárra került és nyugdíjba vonulásáig, 1967-ig a Gőgös Ignác Gimnázium igazgatóhelyettese volt.
Munkássága, irodalmi kapcsolatai
[szerkesztés]1930-ban szerkesztésében jelent meg Sepsiszentgyörgyön a Délkelet című hetilap, 1931-től 1941-ig a Székelyföld című hetenként kétszer megjelenő újság. 1941-től 1944-ig Sepsiszentgyörgyön népművelési titkár s a Székely Nép című napilap főmunkatársa.
Több pedagógiai témájú írása jelent meg a szaklapokban. Fontosabb művei a Nemerefúvás (1937) és a Gábor Áron (1942) című regénye. Nagy jelentőségűek szociográfiai írásai is, például Századelő az udvartereken,[1] amely a Mádéfalvától a Dunántúlig című monográfiával együtt csak halála után jelent meg. Könyv formába rendezett önéletrajzi visszaemlékezése Székelynek születtem címmel 2014-ben került kiadásra szülőföldjén. Színműveket is írt, 1955-ben Kőrösi Csoma Sándor címmel írt színdarabot, amelyet a dombóvári gimnázium tanulói Gömöry József tanár rendezésében mutattak be.
Az erdélyi írókat szinte mind ismerte személyesen, de a háború után nem tudott kapcsolatot tartani velük, csak Tamási Áronnal találkozott néha. Igen meghitt barátság fűzte Domokos Pál Péterhez is.
Emlékezete
[szerkesztés]- Szülővárosában utcát neveztek el róla.[2][3] – 2007
- Kerámia portréja megtalálható Dombóváron az Ivanich üzletház árkádjában a Dombóvári Pantheonban – 2012
- Dombóváron könyvtárat neveztek el róla – 2018
- Gábor Áron emlékezete; összeáll. Szőcs Géza; magánkiadás, Kézdivásárhely, 2007
Források
[szerkesztés]- Romániai magyar irodalmi lexikon a Magyar Elektronikus könyvtárban
- Új magyar irodalmi lexikon, Akadémiai kiadó, Budapest 2000
- Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés I. (A–F). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1981.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Szerkesztette, sajtó alá rendezte Incze László Antal Árpáddal és Szabó Judittal (Kolozsvár, 2004)
- ↑ Háromszék: Négy utca nevet kapott (Kézdivásárhely)
- ↑ Google térkép: Földi István utca, Kézdivásárhely, Románia
További információk
[szerkesztés]- Földi István: Életem a XX. század kényszerútjain (háromszéki háborús zsebnapló)
- Nemere-fúvás. Regény; Könyvbarátok Társasága, Cluj, 1937 (Erdélyi könyvesház)
- Gábor Áron; Jókai Ny., Sepsiszentgyörgy, 1942
- Felszabadulás. Színdarab; Minerva Ny., Kézdivásárhely, 1942
- Mádéfalvától a Dunántúlig; szöveggond. Tamás Menyhért, szerk. Lovas Henrik; Tolna Megyei Könyvtár, Szekszárd, 1987
- Századelő az udvartereken. Rendhagyó szociográfia; szerk. Szabó Judit, Incze László, Antal Árpád; Kriza János Néprajzi Társaság, Kolozsvár, 2004 (Kriza könyvtár)
- Székely Tanintézet Tevelen. A Teveli Kőrösi Csoma Sándor Székely Tanintézet története Földi István leveleinek tükrében; sajtó alá rend. Fábián Margit; Fábián Margit, Érd, 2016
- Siculicidium. Madéfalvi veszedelem. Történelmi színjáték 5 részben; szöveggond. Szabó Imre; Földi István Könyvtár és Helytörténeti Gyűjtemény, Dombóvár, 2018
- Századelő az udvartereken. Rendhagyó szociográfia; Székelyföld Alapítvány, Csíkszereda, 2021 (Székely könyvtár)