Farnas – Wikipédia
Farnas (Sfăraș) | |
![]() | |
Farnasi református templom | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Szilágy |
Község | Váralmás |
Rang | falu |
Községközpont | Váralmás |
Irányítószám | 457017 |
SIRUTA-kód | 140057 |
Népesség | |
Népesség | 108 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 54 |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 354 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Farnas (románul Sfăraș) falu Romániában Szilágy megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Bánffyhunyadtól északkeletre a vasútvonalhoz közel fekszik.
Első említése
[szerkesztés]A 12. századi tizedjegyzék említi először. 1839-ben és 1863-ban Szferas, 1873-ban Szferázs, 1930-ban Sfărașu néven találjuk.
Lakossága
[szerkesztés]1850-ben 365 főből 203 fő magyar, 4 fő zsidó, 2 fő cigány. 1992-ben 180 főre apadt lakosságából 111 fő román és 69 fő magyar. 1850-ben 156 fő görögkatolikus, 8 fő római katolikus, 197 fő református 4 fő izraelita hitű. 1992-ben 110 fő ortodox, 2 fő római katolikus, 67 fő református.
Története
[szerkesztés]Árpád kori település, a 12. századig Adorján vár területe volt, majd királyi birtok, a Váradelőhegyi prépostság, majd a Szent Jób-apátság tulajdona volt. A 12. századig Bihar vármegyéhez tartozott. 13. századi Bécsi Kódex szerint már Mater Ecclesia, önálló egyháza volt. Eredeti lakói katolikusok voltak, akik a reformáció óta reformátusok. A falu a trianoni békeszerződésig Kolozs vármegyéhez tartozott.
Látnivaló
[szerkesztés]Mai református temploma valószínűleg a tatárjáráskor (1241) lerombolt Almásmonostor várának köveiből a 15. században, gótikus stílusban. Az 1703-1711-es Rákóczi-szabadságharcban megrongálódott épületet csak 1750-ben hozták helyre. Ajtókereteit reneszánsz faragványok díszítik. A templomhajó és a nyolcszögletű szentély mennyezetét Gyalui Asztalos János és Umling Lőrinc fakazettái (kétfejű sas, pelikán, nap, bűnbeesés) díszítik, szószékét ugyancsak Umling készítette 1750-ben. A falba épített, 1510-ből való sírkő a Mátyás király elleni felkelés egyik vezéralakjának, Farnasi Veress Jánosnak állít emléket. A templom melletti harangláb két harangja közül a nagyobbik 1745-ből való.
A faluban található még a Szent-Iványi család 19. század eleji kastélya, melyet öregek otthonává alakítanak.
Források
[szerkesztés]- Horváth Zoltán György–Gondos Béla: Kalotaszeg középkori templomai a teljesség igényével (Romanika kiadó, 2006.)
- Várady Péter-Borbly Anikó: Erdély magyar templomai - Kalotaszeg (Unikornis kiadó, 1991)
- Varga E. Árpád Erdély etnikai és felekezeti statisztikája (1850-1992)
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Képgaléria
[szerkesztés]-
Gyalui Asztalos János és Umling Lőrinc fakazettái -
Umling Lőrinc 1750 -
Harangláb -
Templombelső