Forrófalva – Wikipédia
Forrófalva (Faraoani) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Moldva |
Fejlesztési régió | Északkelet-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bákó |
Rang | községközpont |
Polgármester | Cristina Ciuraru-Pal (PSD, 2016 óta) |
Irányítószám | 607170 |
SIRUTA-kód | 22479 |
Népesség | |
Népesség | 5200 fő (2021. dec. 1.) |
Község népessége | 3932 (2011)[1] |
Népsűrűség | 99,29 fő/km²[2] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 208 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Forrófalva (románul: Faraoani) csángó magyar település Romániában, Bákó megyében.
Fekvése
[szerkesztés]A Szeret bal partján, Bákótól délre fekvő település. A Moldvai hátság egyik központi települése, dombságok veszik körül.
Flóra, fauna
[szerkesztés]A környékre a bükkerdők jellemzőek. Ezekben számos madárfaj mellett nagyszámú róka, farkas, borz, mezei nyúl populáció is található.
Nevének eredete
[szerkesztés]Nevét Nagy István (Ștefan cel Mare) és a török háborúk idejében élt Forró nevű katona után kapta, ő népesítette be a falut. A lányát a hagyomány szerint a vajda vette nőül.
Más adatok szerint pedig 1420 körül a husziták alapították.
Története
[szerkesztés]A település már nagyon régóta lakott volt. A 15. században huszita magyarok telepedtek le itt, akik a magyarországi üldözések elől menekültek ide. Nevét 1474-ben említették először Nagy István vajda oklevelében, Forrofalva néven.
1606-ban Forojano, 1641-ben Forwan, 1683-ban Forouan, 1807-ben Faraoani, 1902-ben pedig Forou-Falva néven írták.
Forrófalva lakossága a középkor óta többször kényszerült menekülésre, így 1692-ben is, azonban 1750 után újratelepült.
1761-re Moldva legnagyobb katolikus csángó magyar faluja volt. Lakói szabadparasztok (rezesek) voltak.
A falu híres volt mesterembereiről; bognárjait, kádárjait már a 18. században is említették. Gazdag határában szőlő, gyümölcs és gabonatermesztés folyt.
A lakosság fő jövedelemforrása a zöldség- és szőlőtermesztés.
Demográfia
[szerkesztés]- Az 1898-ban végzett népszámlálás adatai szerint 1508 többségében római katolikus lakosa volt, melyből 1443 magyar volt.
- Habár a lakosság többsége most is magyar anyanyelvű, 2002-ben mindössze 4 fő vallotta magát magyarnak, 41 csángónak.
- 2011-ben a község 3840 lakosából 102 fő (2,66%) vallotta magát magyar anyanyelvűnek.[3]
Nevezetességek
[szerkesztés]- Római katolikus temploma a 19. század elején épült, mely helyett 1939-ben új templomot építettek Páduai Szent Antal tiszteletére.
- Szent Mártonról elnevezett római katolikus fatemploma a 16. században épült, a település temetőjében áll.
Itt születtek, itt éltek
[szerkesztés]- Petrás Ince János (Forrófalva, 1813 – Klézse, 1886. szeptember 6.) lelkész, újságíró, folklorista, nyelvész, balladagyűjtő, a moldvai magyar népköltészet első kutatója itt született.
- Pater Dominicus Migliorati - olasz Filottrano-i születésű pap itt élt Forrófalván. 1860-ban került a moldvai Forrófalvára, egy azon kevés olasz származású papok közül, aki megtanulva a magyar nyelvet segítette a moldvai magyar közösségek munkáját.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Recensământul populației și locuitorilor 2011, Rezultate definitive: Tab8. Populaţia stabilă după etnie – judeţe, municipii, oraşe, comune. INS [Nemzeti Statisztikai Hivatal, végleges adatok]. (Hozzáférés: 2023. április 5.)
- ↑ http://www.recensamantromania.ro/rezultate-2/
- ↑ RECENSĂMÂNTUL POPULAŢIEI ŞI AL LOCUINŢELOR 2011 Archiválva 2013. május 11-i dátummal a Wayback Machine-ben – a 2011-es romániai népszámlálás településekre lebontott anyanyelvi adatai.
Források
[szerkesztés]- Udvardy Frigyes: A romániai magyar kisebbség történelmi kronológiája 1990-2003.
- Nagypatak település honlapja (románul)