Gliwice – Wikipédia
Gliwice | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Vajdaság | sziléziai | ||
Rang | járási jogú város | ||
Körzethívószám | (+48) 32 | ||
Rendszám | SG | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 174 016 fő (2021. márc. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 1 296,69 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 200 m | ||
Terület | 134,2 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Gliwice weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gliwice témájú médiaállományokat. |
Gliwice (németül Gleiwitz, csehül Hlivice, szilézül Glywicy) délnyugat-lengyelországi város a sziléziai vajdaságban, a felsősziléziai ipari körzet nyugati peremén.
Városrészek
[szerkesztés]Bojków, Brzezinka, Czechowice, Kopernik, Ligota Zabrska, Łabędy, Obrońców Pokoju, Ostropa, Sikornik, Sośnica, Szobiszowice, Trynek, Waryński lakótelep, Wilcze Gardło, Wójtowa Wieś, Zatorze lakótelep, Zubrzycki lakótelep, Żerniki.
Története
[szerkesztés]Gliwice jelszava: "Öreg város, új világ"
Gliwice nevének eredete
[szerkesztés]A korábbi, főleg német történészek Gliwice/Gleiwitz (régebben így is írták: Glywice vagy Glewitze; latinul.: Glivitium) a cseh chlew (disznóól) (a g a cseh nyelvben h-nak felel meg) szóból eredeztették. Ezt a tézist állította fel a város első monográfiájának írója, a német Beno Nietsche. Így Beno szerint a város XIII. századbeli neve cseh eredetű. Lengyel és német nyelvtudósok ezt cáfolták, és az alábbi két hipotézist vetették fel:
- Gliw vagy Gliwa – a középkori Sziléziában gyakran előforduló személynév. Ebben az esetben Gliwice a terület birtokosa, vagy bérlőjének, illetve a település alapítójának a nevéről lett elnevezve.
- Gliw – szláv nyelveken gyakran agyagos területet, vizenyős, nedves vidéket jelent. E szerint az elmélet szerint Gliwice neve földrajzi környezetével hozható összefüggésbe. Mindkét hipotézisnek vannak támogatói és ellenzői, bár a többség a topográfiai eredethez húz. Német irodalomban még mindig lehet találkozni a cseh eredettel.
Középkor
[szerkesztés]Gliwicét először 1276-ban említik oklevélben.
Görbelábú Mieszko, Ferdeszájú Boleszláv unokájának idején a Gliwice körüli földek az Opole–Racibórzi fejedelemséghez tartoztak. 1289-ben miután a négy fiú között felosztották, önálló fejedelemséggé vált. Ez a fejedelemég II. Vencel cseh király uralma alá került. Akkoriban ez a vidék híres volt a halászatáról, malmairól, komlótermeléséről, sörfőzéséről és sörkereskedelméről.
Az 1918-1945-ös évek
[szerkesztés]Szökőkút a városi hivatal előtt |
---|
A három kisördög Gliwice, Zabrze és Bytom polgármestereit szimbolizálja, akik nem tudtak megegyezni a második világháború előtt a három város tervezett egyesüléséről. Ez egy verzió. Más legenda szerint a faunok három építési vállalat tulajdonosát jelentik, akiknek az eredeti tervek szerint az 1930-as években a korszerű Hotel Oberschlesien szállodáját kellett építeniük a mai Piłsudski-tér mögött. Ez a terület mocsaras, így háromszor kellett a munkákat félbeszakítani a nedves altalaj és a magas talajvíz miatt. Mindhárom cég tönkrement és tulajdonosaik a mai napig táncolnak a faunok figurái alatt a szökőkút körül és keresik pénzüket, amit a víz nyelt el. A három sikertelen kísérlet után a szállodát egy másik, szilárdabb talajú helyen építették fel. A háború előtti Hotel Oberschlesien a mai városi tanács elnökségének épülete. |
A versailles-i békeszerződés 1919-ben úgy rendelkezett, hogy a város hovátartozásáról népszavazásnak kell döntenie. Az 1921. március 20-i szavazás eredményeképpen a járás Lengyelországra szavazott, azonban magában Gleiwitzben Németország került túlsúlyba. A III. sziléziai felkelés során a várost elkerülték a harcok. Összetűzésekre a külvárosokban és a járásban került sor. 1921. júniusában angol páncélosok jöttek a városba, és a járást megszállták az antant egységei. A szövetséges parancsnokság parancsa alapján Gleiwitzet és Zabrzét ideiglenes francia fennhatóság alá helyezték. A Népszövetség határozata alapján végül 1921. októberében határozat született, hogy Gleiwitz a weimari Németországhoz fog tartozni. A város Felső-Szilézia német részének egyik fontos központja lett, míg a hivatalos főváros Oppeln lett. Gleiwitzbe települt egy sor szervezet és intézet központja egyrészt a komoly ipari háttér, másrészt az új határ közelsége miatt. 1924-ben a városhoz csatolták a Łabędyben lévő kikötőt, 1927-ben pedig a környező településeket: Ligota Zabrska (Steigern), Sośnica (Oehringen), Szobiszowice (Petersdorf), Wójtowa Wieś (Richtersdorf) i Żerniki (Gröling). A lengyel szénimport visszatartása a szénellátás javulását eredményezte. A német tőke intenzív beruházásokat hajtott végre Sziléziában. Meghirdették a „Segítség a német keletnek" programot, melynek során fel akarták kelteni a Birodalom figyelmét erre a régióra, másrészt igyekeztek meggátolni a sziléziaiak nyugatra vándorlását. Ennek során sok új lakást és középületet építettek a munkás kerületekben.
Gleiwitz ennek következtében az új tartomány legnagyobb városa lett. Új iparvállaltok települtek ide, melyek révén a környék függetlenítette magát a korábbi lengyel gazdasági kapcsolatoktól. Alacsony kamatú kölcsönökkel ösztönözték a vállalkozókat, hogy Németország más részéről áttelepüljenek Sziléziába.
1939. augusztus 31-én itt szervezték meg a hírhedt gleiwitzi incidenst, az akkori gleiwitzi rádióállomás ellen. Ennek a provokációnak a célja az volt, hogy ürügyet adjon a német csapatok Lengyelország elleni támadására. A második világháború alatt a város iparát haditermelésre állították át. Gleiwitzben az auschwitzi koncentrációs tábor négy altábora működött olcsó munkaerőt biztosítva. 1945. január 24-én a Vörös Hadsereg elfoglalta a várost.
1964-ben Gliwicéhez csatolták Łabędyt és Czechowicét.
Oktatás
[szerkesztés]- Sziléziai Műszaki Egyetem
- Gliwicei vállalatvezetési főiskola
- Gliwicei idegen nyelvek főiskolája – Főiskola honlapja
- Lengyel Tudományos Akadémia:
- Częstochowai polonisztikai akadémia – Gliwicei részleg
Ismert emberek
[szerkesztés]- Itt született Lukas Podolski német válogatott labdarúgó.
Testvérvárosok
[szerkesztés]Bottrop, Németország
Dessau, Németország
Doncaster, Anglia
Késmárk, Szlovákia
Nacka, Svédország
Salgótarján, Magyarország
Valenciennes, Franciaország
További információk
[szerkesztés]- Gliwicei Városhivatal Honlapja
- Vámhivatal Gliwiceben
- Gliwice Zobacz Śląsk!-en Archiválva 2020. február 23-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Panoramy sferyczne Gliwic
- Portal Gliwickiej Społeczności Internetowej Archiválva 2021. december 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Stowarzyszenie Mieszkańców "Gliwiczanie dla Gliwic" Archiválva 2006. március 7-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Gliwickie Metamorfozy
- Strony tematyczne poświęcone zabytkom Gliwic
- Info Gliwice – przewodnik po gliwickim internecie