Himalájai jegenyefenyő – Wikipédia
Himalájai jegenyefenyő | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Fiatal fa | ||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||
| ||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||
Abies pindrow Lamb. | ||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Himalájai jegenyefenyő témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Himalájai jegenyefenyő témájú médiaállományokat és Himalájai jegenyefenyő témájú kategóriát. |
A himalájai jegenyefenyő (Abies pindrow) a fenyőfélék (Pinaceae) családjába tartozó, Magyarországon szórványosan dísznövényként árusított örökzöld.
Elterjedése, élőhelye
[szerkesztés]Mint neve is mutatja, a Himalája hegyláncairól származik; egyes alfajainak elterjedési területe elkülönül.
Megjelenése
[szerkesztés]Akár 60 m magasra is megnövő, kúpos koronájú fa. Kérge kezdetben sima, szürke, később szürkésbarna és ráncos. Ágai csupaszok, sárgásbarnák. Sötétzöld, 30–60 mm hosszú tűi lágyak, vékonyak, lazán állnak, hegyesek vagy két csúcsúak, fölül sűrűn állnak. A fonákuk osztott, szürkészöld, rajta két matt (nem ezüstös) sáv húzódik végig, sávonként 5-6 sor gázcserenyílással. Hengeres toboza 10–14 cm hosszú, fiatalon sötétbíbor színű; fedőpikkelyei zártak.
Életmódja
[szerkesztés]A Himalája nyugati vonulatain honos, és ott nagyjából az 1000–2000 m közötti magasságtartományban él. Ebben a dús növényzetű, szubtrópusi övben egyebek közt a himalájai cédrussal (Cedrus deodara) alkot erdőket.
Alfajai
[szerkesztés]A nyugat-himalájai jegenyefenyő (Abies pindrow var. brevifolia (D.Don) Royle) szabályos, keskeny-kúpos koronájú, impozáns méretűvé növő fa: kifejletten a törzsváltozathoz hasonlóan elérheti a 60 méter magasságot – úgy, hogy koronájának átmérője 2,5 méteren belül marad. Kérge a fiatal ágakon sima és szürke, az idősebbeken vastag, szürkésbarna és repedezett. Hajtásai szép vörösbarnák. Tűi az alapfajénál rövidebbek (2,5–3,5 cm), erősek, merevebbek, a fonákuk intenzíven ezüstös.