Horváth Ferenc (labdarúgó, 1874) – Wikipédia
Horváth Ferenc | |||||||||
![]() | |||||||||
Személyes adatok | |||||||||
Születési dátum | 1874. szeptember 26. | ||||||||
Születési hely | Söjtör, Magyarország | ||||||||
Halálozási dátum | 1932. december 8. (58 évesen) | ||||||||
Halálozási hely | Budapest, Magyarország | ||||||||
Állampolgárság | magyar | ||||||||
Poszt | fedezet | ||||||||
Felnőtt klubok1 | |||||||||
| |||||||||
Nemzeti játékvezetés | |||||||||
| |||||||||
Nemzetközi játékvezetés | |||||||||
| |||||||||
1 A felnőtt klubokban játszott mérkőzések és gólok csak a bajnoki mérkőzések adatait tartalmazzák. | |||||||||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Horváth Ferenc, Horn (Söjtör, 1874. szeptember 26.[1] – Budapest, 1932. december 8.)[2] magyar labdarúgó, sportvezető, nemzetközi labdarúgó-játékvezető, székesfővárosi számtanácsos.[3]
Családja
[szerkesztés]Szülei Horvát János gépész és Rogács Ilona.[1] Felesége Lascher Elvira.[2]
Pályafutása
[szerkesztés]Játékosként
[szerkesztés]Az 1899-ben alakult Ferencvárosi Torna Club (FTC) alapító labdarúgója, csapatkapitánya. A Ferencvárosban összesen 10 mérkőzésen (8 bajnoki, 2 nemzetközi) szerepelt és 1 gólt szerzett (bajnoki).
Játékvezetőként
[szerkesztés]Nemzeti játékvezetés
[szerkesztés]Az első hazai, önként vállalt bírók egyike. Az egymás után alakuló labdarúgó-egyesületek felkészülési, illetve barátságos mérkőzéseinek volt az FTC csapat-játékvezetője – ha saját csapatában nem játszott, akkor elfogadta a másik csapat meghívását. Játékvezetésből 1901-ben Stobbe Ferenc társaságában Budapesten, az MLSZ tanácsa előtt vizsgázott. 1904-ben lett az NB I játékvezetője. Küldési gyakorlat szerint rendszeres partbírói szolgálatot is végzett. A nemzeti játékvezetéstől 1910-ben visszavonult. NB I-es mérkőzéseinek száma: 22.
Időpont | Helyszín | Mérkőzés típusa | Mérkőzés | Eredmény | Nézők száma |
---|---|---|---|---|---|
1904. május 22. | Amerikai úti pálya, Budapest | első NB I-es mérkőzése | MÚE–Fővárosi TC | 5 – 0 | Zárt kapus |
1910. május 22. | Amerikai úti pálya, Budapest | utolsó NB I-es mérkőzése | Terézvárosi TC–BTC | 3 – 3 | Zárt kapus |
Nemzetközi játékvezetés
[szerkesztés]1902–1910 között részese volt a magyar-osztrák válogatott mérkőzések maratoni találkozóinak.
![]() | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
# | Dátum | Helyszín | Hazai | Eredmény | Vendég | Kiírás | Gólok | Esemény |
1904. június 2. | Budapest, Millenáris-pálya | Magyarország ![]() | 3 – 0 | ![]() | barátságos | - | ||
Összesen | 1 | mérkőzés |
Nemzetközi kupamérkőzések
[szerkesztés]Vezetett kupadöntők száma: 1
Az osztrák kupát kiíró bizottság felkérésére az egyik elődöntő mérkőzést vezethette.
Időpont | Helyszín | Mérkőzés típusa | Mérkőzés | Eredmény |
---|---|---|---|---|
1901. november 4 | Kijelölt pálya, Bécs | egyik elődöntő | Vienna Cricket–Wiener AC | 4 – 2 |
Sportvezetőként
[szerkesztés]A sportág fejlődését elősegítő egyik aktivista, aki javasolta, hogy a klubok szövetségbe egyesüljenek. Az 1901. január 19-én a szavazáson a Ferencvárosi TC-t Kárpáti Béla társaságában képviselte. A megalakult Magyar Labdarúgó-szövetség (MLSZ) első elnökségének főtitkára (1901–1902). Kidolgozta az MLSZ első szabályzatát. Összeírták a bírókat, akiket előbb az MLSZ tanácsa, majd Intézőbizottsága a küldött.1903-ban az első Bírói Bizottság tagja. Az első bíróvizsga időpontja 1901. augusztus 10.
Gillemot Ferenc az MLSZ első alelnöke 1901. február 17-én az induló első bajnokság előtt egy nappal, február 16-án mutatta be a játékszabályokat. A szabályokat a Magyar Atlétikai Szövetség (MASz) futballsportosztálya dolgozta ki az angol futball szövetség által kiadott Referees Chart alapján. Az MLSZ tanácsa a kidolgozott szabályokat elfogadva, stiláris változtatásokra visszaadta a kijelölt bizottságnak – tagjai Gillemot Ferenc, Horváth Ferenc, Füzeséry Árpád, Bartos Károly – voltak.
Írásai
[szerkesztés]- A modern hazai sportújságírás egyik úttörője. Írásai 1903-tól folyamatosan jelentek meg, a Sport-Világban, a Nemzeti Sportban. 1910-től előbb társszerkesztője, majd szerkesztője a Sport-Világnak
- 1926-ban megjelent A professzionizmus bevezetése feltételeire és módozataira nézve a magyar labdarúgó érdekeltségek között létrejött megállapodások – munkája.
Szakmai sikerek
[szerkesztés]1910 végén az MLSZ tízéves. A jubileumi díszközgyűlésen Kárpáti Bélának, Iszer Károlynak, Horváth Ferencnek a labdarúgásban kifejtett munkájuk elismeréseként márványtáblát ajándékozott, Stobbe Ferenc képét megfestette a tanácsterem részére, Ray Ferencnek pedig emlékérmet adományozott.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Söjtöri római katolikus egyházközség keresztelési anyakönyve 62/1874.
- ↑ a b Budapest VIII. kerületi állami halotti anyakönyv 2787/1932.
- ↑ Nemzeti Sport, 1932. december 13.
Források
[szerkesztés]- Nagy Béla: Fradisták – Portréalbum 1. Budapest: Ferencvárosi Torna Club. 1979. ISBN 0719000084179
- Gerhárd Lajos: A magyar sport pentheonja I-II. és III-IV. kötet - 1932. "A magyar sport pantheonja" Kiadóvállalat
- (1969) „újságcikk”. Játékvezető 1969. X. évfolyam.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Horváth Ferenc - www.ftcbk.eu. [2009. december 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. január 11.)
- Horvath Ferenc. elte.hu. (Hozzáférés: 2016. január 11.)
- Horváth Ferenc. World Referee. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. január 11.)
- Horváth Ferenc. footballzz.com. (Hozzáférés: 2016. január 11.)
- Horváth Ferenc. eu-football.info. (Hozzáférés: 2016. január 11.)