Johannes Secundus – Wikipédia
Johannes Secundus | |
![]() | |
Született | Jan Everaerts 1511. november 15. Hága |
Elhunyt | 1536. szeptember 25. (24 évesen) Utrecht |
Szülei | Nicolaas Everaerts |
Foglalkozása | költő |
![]() A Wikiforrásban további forrásszövegek találhatók Johannes Secundus témában. | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Johannes Secundus témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Johannes Secundus (vagy Janus Secundus született Jan Everaerts) (Hága, 1511. november 15. – Utrecht, 1536. szeptember 25.) holland származású újlatin költő.
Élete
[szerkesztés]Jan Everaerts néven született Hágában. Apja Nicolaes Everaerts ismert jogász volt, Rotterdami Erasmus jó barátja. Családja 1528-ban Mechelenbe költözött, ahol Secundus első költeményeit az elégiákat írta. Bátyjával Mariusszal 1532-ben Bourgesba mentek jogot tanulni a neves író, jogász Andrea Alciatóhoz. Itt szerzett licentia-t (képzettséget) a tanításhoz. 1533-ban egy másik testvérét Grudiust követve tagja lett Habsburg Károly spanyol bíróságának. E minőségében Toledo érsekének titkáraként két évet dolgozott. Innen súlyos betegsége miatt visszatért Mechelenbe és ezt követően 1536. szeptember 25-én huszonnégy éves korában elhunyt az Utrechthez közeli Saint-Amand Apátságban.
Művei
[szerkesztés]Secundus termékeny író volt és rövid élete során jelentős műveket alkotott. Nevezetesek elégiái, epigrammái, ódái, versben megfogalmazott levelei, epithalamiumjai (nászének) és néhány prózai írása. A legnevezetesebb munkája a Liber Basiorum (Csókok könyve, első kiadása 1541-ben jelent meg), mely a csókról költött tizenkilenc versből álló rövid válogatás. A "Basia", de különösen az 5. és 7. versek Catullus imitációnak tűnnek és néhány vers az Anthologia Graeca költeményeihez hasonlít. Költészetének stílusa modernebb, de mégis a Catullust követő tradíción alapszik. A központi témakör a természetes termékenység és a csók mely, mint egyfajta szellemi táplálék képes sebeket is begyógyítani. Secundus munkáiban fellelhetők újplátonista és petrarchista elemek is.[1][2] Költészete Balassi Bálintra is hatással volt, aki tőle vette át a Júlia nevet.[3]
Zenei feldolgozások
[szerkesztés]Verseinek holland fordítását feldolgozta Cornelis Tijmensz Padbrué (1631) madrigálnak.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Johannes Secundus versei (angol nyelven). blackcatpoems.com. (Hozzáférés: 2011. november 15.)
- ↑ Secundus, J. Oeuvres complètes; Tome I: Basiorum liber et odarum liber; édition critique établie et annotée par Roland Guillot. Paris: Champion, 2005.
- ↑ Harmincharmadik (magyar nyelven). magyar-irodalom.elte.hu. (Hozzáférés: 2011. november 15.)
Források
[szerkesztés]- Secundus, J. Oeuvres complètes; Tome I: Basiorum liber et odarum liber; édition critique établie et annotée par Roland Guillot. Paris: Champion, 2005.
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Johannes Secundus című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
További információk
[szerkesztés]- Basia by Janus Secundus, a Latin Library-ből