Kassa–Oderbergi Vasút – Wikipédia
Kassa–Oderbergi Vasút | |
Típus |
|
Alapítva | 1866 |
Megszűnt | 1921 |
Székhely | Budapest |
Iparág |
|
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/N%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_Bohum%C3%ADn.jpg/250px-N%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_Bohum%C3%ADn.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/N%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_%C4%8Cesk%C3%BD_T%C4%9B%C5%A1%C3%ADn.jpg/250px-N%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_%C4%8Cesk%C3%BD_T%C4%9B%C5%A1%C3%ADn.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Czciesz_win_811.jpg/250px-Czciesz_win_811.jpg)
A cs. és kir. szab. Kassa–oderbergi Vasút (rövidítve: KsOD, németül k. k. privilegierte Kaschau–Oderberger Bahn, csehül Košicko–bohumínská dráha (KBD), szlovákul Košicko–bohumínska železnica) egy magánvasúttársaság volt az Osztrák–Magyar Monarchia területén. A társaság fővonala, egyben névadója a sziléziai ipar- és bányavidéket kötötte össze Kassával.
Története
[szerkesztés]A Kassa–Oderbergi Vasút 1866-ban kapta meg a koncessziót, hogy a sziléziai porosz vasúthálózatot a legrövidebb útvonalon kösse össze Magyarországgal. A nehéz nyomvonalú, 362 km hosszú, Oderbergtől (ma: Bohumín) Kassáig húzódó vasútvonal 1869 és 1872 között készült el. A társaság igazgatósága Budapesten, míg üzletvezetőségei a sziléziai Teschenben (az osztrák vonalak részére. Ma: Český Těšín ) és Kassán voltak.
A KsOd másik fővonala 1870-től a Kassát Eperjessel összekötő vonal volt, ahol a szintén magántulajdonú Eperjes–Tarnówi Vasút vonalához csatlakozott. A KsOd 1874. április 18-án egyesült ezzel a társasággal.
A Magas-Tátrában található, 1896-tól szintén a KsOd üzemeltette Csorbatói Fogaskerekű Vasút elsősorban az idegenforgalmat szolgálta.
Egy sor magántulajdonú helyiérdekű vasút üzemvitelét, melyek pályája a KsOd vonalához csatlakozott, szintén átvette a társaság. Ezen kívül az osztrák Államvasút-Társaság, majd a Magyar Királyi Államvasutak (MÁV) tulajdonát képező Csaca–Zwardoń vonal üzemét is a KsOd látta el.
Beöthy László kereskedelmi miniszter 1912. június 22-ei parlamenti beszédében támogatta a Kassa-oderbergi vasútnak Magyarország érdekében való kibővítése, illetve a magyar határig való kettős sínpár kiépítését.[1]
A trianoni békeszerződés nyomán a Kassa–oderbergi Vasút teljes vonalhálózata az újonnan megalakított Csehszlovákia területére került. Mivel az új állam keleti részének eléréséhez a Kassa–Oderberg vonal kulcsfontosságú volt, a KsOd mihamarabbi államosításáról határoztak.
A társaság 1921. február elsején állami kézbe került. A vonalakat és a járműveket a Csehszlovák Államvasutak (ČSD) vette át.
A társaság vonalai
[szerkesztés]A Kassa–oderbergi Vasút vonalai | ||
---|---|---|
Vonal | Átadás éve | Megjegyzés |
Oderberg–Teschen –Csaca–Zsolna–Poprádfelka–Igló –Abos (–Kassa) | * 1869 * 1871 * 1872 | |
Kassa–Abos–Eperjes | * 1870 | |
Eperjes–Orló–Tarnów | Eperjes–Tarnówi Vasúttársaság; 1876-tól a KsOd üzemeltetésében, 1879-ben egyesült a KsOd-val. | |
Csorbatói Fogaskerekű Vasút | *1896 | fogaskerekű pálya, 1000 mm nyomtáv |
Egykor a KsOd kezelésében lévő vonalak
[szerkesztés]A Kassa–Oderbergi Vasút által kezelt vonalak | ||
---|---|---|
Vonal | Átadás éve | Megjegyzés |
Csaca–Zwardoń | A MÁV vonala | |
Margitfalva–Gölnicbánya | *1884 | Gölniczvölgyi HÉV |
Gölnicbánya–Szomolnokhuta | *1884 | Gölniczvölgyi HÉV 1000 mm nyomtáv |
Poprádfelka–Késmárk | *1889/93 | Poprádvölgyi HÉV |
Késmárk–Szepesbéla | *1892 | Késmárk–Szepesbélai HÉV |
Igló–Lőcse | *1893 | Lőcsevölgyi HÉV |
Szepesbéla–Podolin | *1893 | Szepesbéla–Podolini HÉV |
Eperjes–Bártfa | *1893 | Eperjes–Bártfai HÉV, 1904-től a KsOd kezelésében |
Szepesolaszi–Szepesváralja | *1894 | Szepesolaszi–Szepesváraljai HÉV |
Poprádfelka–Nagy-Lomnicz (Kakaslomnic)–Tátralomnic | *1895 | Tátralomnici HÉV |
Kralován–Szuchahora | *1898/99 | Árvavölgyi HÉV |
Zsolna–Rajec | *1899 | Zsolna–Rajeczi HÉV |
Rózsahegy–Koritnica | *1906 | Rózsahegy–Korytnicza keskenynyomközű vasút 760 mm nyomtáv |
Csaca–Trencsénmakó | *1914 | Trencsénvármegyei HÉV |
Mozdonyok
[szerkesztés]A táblázatok a cs. és kir. szab. Kassa–Oderbergi Vasút mozdonyállományát mutatják a KsOd osztályelölések sorrendjében, továbbá tartalmazzák az államosítás utáni ČSD jelölésüket is.
A KsOd üzemvitele alatt állt helyiérdekű vasutak saját maguk szerezték be mozdonyaikat, melyek később a KsOd állagába kerültek és a KsOd rendszere szerinti jelölést kaptak.
A keskeny nyomtávú mozdonyok nem kaptak KsOd-számot.
A Kassa–Oderbergi Vasút mozdonyai | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Osztály | KsOd-psz. | Jelleg | Darabszám | Gyártó | Gyártási év | ČSD-psz. | Megjegyzés |
I | 31–40 | 2´B–n2 | 10 | WLF | 1884–1891 | 253.101–110 | azonos a DV 17a sorozattal |
Ia | 41–45 | 2´B–n2 | 5 | MÁV Gépgyár | 1895–1898 | 254.401–405 | azonos a MÁV Ia osztállyal (220 sor.) |
Ip | 301–318 | 1'C1'–n4v | 18 | MÁV Gépgyár, WLF, Lf. v. Sigl/Bécsújhely | 1907–1912 | 354.901–918 | azonos a kkStB 110 sorozattal |
It | 351–355 | 2'D–h2 | 5 | Mf. d. StEG | 1918 | 455.001–005 | azonos a DV 570 sorozattal |
IIa | 1–2 | 1B–n2 | 2 | Lf. v. Sigl/Bécsújhely | 1869 | 221.001 | - |
IIb | 3–8 | 1B–n2 | 6 | Lf. v. Sigl/Bécsújhely | 1873 | 232.101 | azonos a MÁV II osztállyal (238 sor.) |
IIIa | 101–107 | C–n2 | 7 | Lf. v. Sigl/Bécsújhely | 1868–1869 | 321.101–107 | - |
IIIb1 | 108–130 | C–n2 | 23 | Lf. v. Sigl/Bécsújhely | 1871 | 313.301–321 | - |
IIIb2 | 131–143 | C–n2 | 13 | Lf. v. Sigl/Bécsújhely | 1873–1892 | 313.322–334 | - |
IIIb4 | 144–166 | C–n2 | 23 | Lf. v. Sigl/Bécsújhely | 1873–1892 | 313.601–623 | - |
IIIb3 | 201–205 | C–n2 | 5 | Lf. v. Sigl/Bécsújhely | 1873 | 313.335–339 | 1879-ben Eperjes-Tarnowi Vasúttól átvéve |
IIIe | 206–220 | C–n2 | 15 | MÁV Gépgyár | 1892–1898 | 313.201–215 | azonos a MÁV IIIe osztállyal (326 sor.) |
IIIq | 251–285 | C–n2v | 35 | MÁV Gépgyár | 1899–1909 | 334.301–335 | azonos a MÁV IIIq osztállyal (325 sor.) |
IVa | 561–569 | 1'C1'–n2v | 13 | MÁV Gépgyár | 1912–1913 | 320.201–209 | - |
V | 51–56 | B1–n2t | 6 | WLF | 1881–1884 | 210.001–004 | - |
VIm | 401–424 | C'C–n4v | 24 | MÁV Gépgyár, WLF | 1912–1914 | 622.001–024 | azonos a MÁV 651 sorozattal |
VImb | 473–485 | C'C–n4v | 13 | WLF | 1919 | 623.004–016 | Brotan-kazánnal ; közvetlenül a ČSD-nek leszállítva |
Helyiérdekű mozdonyok | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Osztály | KsOd-psz. | Jelleg | Darabszám | Gyártó | Gyártási év | ČSD-psz. | Megjegyzés |
X | 501–502 | B–n2t | 2 | MÁV Gépgyár | 1884 | 200.201 | - |
XII | 521–533 | C–n2t | 13 | MÁV Gépgyár | 1892–1899 | 310.501–512 | azonos a MÁV XII osztállyal (377 sor.) |
XIIa | 551–552 | C–n2t | 2 | Krauss/München | 1882–1884 | 310.601–602 | a MÁV-tól vásárolva; azonos a MÁV XIIa osztállyal |
XIIb | 511–512 | C–n2t | 2 | MÁV Gépgyár | 1908 | 310.701–702 | - |
XIVa | 541 | D–n2t | 1 | MÁV Gépgyár | 1909 | 410.101 | - |
TVa | 570–571 | 1C1–n2vt | 2 | MÁV Gépgyár | 1914 | 320.211–212 | azonos a MÁV TVa osztállyal (376 sor.) |
Keskeny nyomtávú mozdonyok | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
HÉV | Nyomtáv | Vasúti psz. | Jelleg | Darabszám | Gyártó | Gyártási év | ČSD-psz. | Megjegyzés |
Gölnicvölgyi HÉV | 1000 mm | 1–4 | C–n2t | 4 | Hagans | 1884 | U 36.01–04 | - |
Csorbatói Fogaskerekű Vasút | 1000 mm | 1–2 | Bz–n2t | 2 | WLF | 1898 | U 29.01–02 | Fogaskerekű mozdony |
Rózsahegy–Korytnicza | 760 mm | 1–3 | D–n2t | 3 | MÁV Gépgyár | 1898 | - | - |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ [ http://www.huszadikszazad.hu/cikk/megepitjuk-a-dalmat-vasutat Megépítjük a dalmát vasutat 1912. június 22.]
Források
[szerkesztés]- Bokor József (szerk.). Kassa-oderbergi vasút, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X. Hozzáférés ideje: 2012. január 3.