Kazanesd – Wikipédia
Kazanesd (Căzănești) | |
![]() | |
Ortodox fatemplom | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Hunyad |
Község | Alváca |
Rang | falu |
Községközpont | Alváca |
Irányítószám | 337504 |
Körzethívószám | +40 x54[1] |
SIRUTA-kód | 91848 |
Népesség | |
Népesség | 201 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | - |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 317 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kazanesd témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kazanesd (románul: Căzănești) falu Romániában, Erdélyben, Hunyad megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Az Erdélyi-érchegység és a Zarándi-hegység találkozásánál, Brádtól 29 kilométerre nyugat–északnyugatra fekszik. A falut Alvácával összekötő bekötőutat a 2010-es évek elején aszfaltozták.
Népessége
[szerkesztés]A népességszám változása
[szerkesztés]Népessége 1850 és 1910 között több mint két és félszeresére nőtt, azóta viszont lecsökkent az 1850-es szint alá.
Etnikai és vallási megoszlás
[szerkesztés]- 1850-ben 258 ortodox vallású lakosából 223 volt román és 35 cigány.
- A századfordulón bányászok települtek be. Ennek eredményeképp 1910-ben 649 lakosából 589 volt román, 28 magyar és 29 egyéb anyanyelvű; 615 ortodox, 18 római katolikus és 14 zsidó vallású.
- 2002-ben 235 lakosából 234 volt román nemzetiségű és ortodox vallású.
Története
[szerkesztés]Először 1760-ban említették. Zaránd, 1876-tól Hunyad vármegyéhez tartozott. Határában a 18. század második felében a kincstár rézbányákat művelt, de a réz árának csökkenése miatt a 19. század elején fölhagytak a rézbányászattal.[2] Az 1900-as években a Felsőmagyarországi Bánya- és Kohómű Rt. fejtett piritet a falutól a Tataroja-patak völgyében két és fél kilométerre fölfelé, a Tataroja és a Ponor összefolyásánál, 335 méterrel a tengerszint felett. A piritből vegyipari célokra kenet állítottak elő. A Ponor-völgyet 23,5 kilométeres iparvasút kötötte össze Alváca vasútállomásával, amelyet 1928-ban már faszállításra használtak.[3] A szocializmus idején itt működött Románia egyetlen kalcitbányája, amelyben 2010 körül a művelés szünetelt.
Látnivalók
[szerkesztés]- Ortodox fatemploma 1725-ben épült. Falfestményeit a polyáni Ioan készítette 1828-ban.[4] A romániai műemlékek jegyzékében a HD-II-m-A-03287 sorszámon szerepel.
- Két 1810-ben épült ház, az Elena Dudaşé (HD-II-m-A-03287) és Ioan Şerbé (HD-II-m-A-03290), valamint a 30-46 számú házak (HD-II-a-B-03288), amelyek a 19. század végén - 20. század elején épültek, műemléki védettséget élveznek.
Képek
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Az „x” a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS.
- ↑ Veress Endre: Hunyadmegye bányászatának múltja. A Hunyadmegyei Történelmi és Régészeti Társulat évkönyve 1910, 147. o.
- ↑ Liviu Lazăr, ‘Căile de comunicație hunedorene’, in Ioan Sebastian Bara – Marcela Balazs – Florin Dobrei – Vasile Ionaș – Ioachim Lazăr – Liviu Lazăr – Paulina Popa – Denisa Toma szerk., Județul Hunedoara: monografie, 4. köt., Om, natură, ocupații (Deva, 2014), 457. o.
- ↑ Marius Porumb: Dicționar de pictură veche românească din Transilvania. București, 1998
Források
[szerkesztés]- Lackner Antal: A kazanesdi kén-kovandbánya Hunyad vármegyében, Földtani Közlöny 1904, 399–415. o. PDF
- Alváca község honlapja (románul)
- Lista monumentelor istorice: Județul Hunedoara. Ministerul Culturii, 2015. (Hozzáférés: 2017. január 28.)