Kistormás – Wikipédia
Kistormás | |||
![]() | |||
A falu elhagyott evangélikus temploma | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Tolna | ||
Járás | Szekszárdi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Pintér Ferenc (független)[1] | ||
Irányítószám | 7068 | ||
Körzethívószám | 74 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 272 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 29,87 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 11,35 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kistormás témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kistormás (németül Klaadarmisch vagy Kleindarmisch) község Tolna vármegyében, a Szekszárdi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Tolna megye középső részén fekszik, a Tolnai–Hegyhát dombjai közt, Szekszárdtól 28 kilométerre északnyugatra, Gyönktől délkeletre. Központján a Kölesd-Pincehely közti 6313-as út halad végig, ezen érhető el a 61-es főútról letérve, illetve a 63-as főút irányából is.
Története
[szerkesztés]A kistormási völgyben bronzkori leleteket és kelta ezüstpénzeket találtak.
A 18. század elején a település Kölesddel együtt Sinzendorf, majd a Mercy gróf birtokába kerül. Mercy, a temesvári Bánát telepítési biztosa saját birtokain is szívesen telepített le németeket. A nagyrészt Nassauból és Hessen-Darmstadtból érkezett telepesekkel elsősorban Kistormás pusztát kívánta benépesíteni. Mivel az volt a terve, hogy később egyesíti Kölesddel, a német telepesek egy részét a kölesdi győzelem emlékét őrző Harc-hegyen túl helyezte el. Tervét azonban a kölesdi református magyarok és a kistormási evangélikus németek között 1725-ben, majd 1730-ban támadt villongások miatt elvetette. A területet gróf Apponyi Antal vásárolta meg. Halála után három fia közül Antal örökölte. Egyed Antal 1829-ben gyűjtött adatokat a faluról: "Erdeje, folyóvize nem lévén, különösen becsben tartották a kistormásiak a szőlőhegyeiket, ahol nagyrészt vörösbort termeltek. ... Orvosa a falunak még nem volt."
A legtöbben 1900-ban lakták a falut, 1150 főt tartottak számon.
Kistormás 1938 és 1947 között egyesítve volt Kölesddel, kezdetben Tormáskölesd, majd 1939-től Kölesd néven.[3]
A második világháború utáni lakosságcsere lényegesen megváltoztatta a népesség összetételét. Telepesek érkeztek az Alföldről, a csehszlovák-magyar lakosságcsere keretében a Felvidékről. A falunak 1990 óta önálló önkormányzata van. Körjegyzőség működik Kölesddel. 1996-ban avatták fel a háborús emlékművet, a község áldozatainak emlékére.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Takács Zsolt (MDF-FKgP)[4]
- 1994–1998: Takács Zsolt (független)[5]
- 1998–2000: Fejős József (független)[6]
- 2001–2002: …
- 2002–2006: Csapó László (független)[7]
- 2006–2010: Csapó László (MSZP)[8]
- 2010–2014: Csapó László (független)[9]
- 2014–2016: Csapó László (független)[10]
- 2016–2019: Pintér Ferenc (független)[11]
- 2019–2024: Pintér Ferenc (független)[1]
- 2024– :
A településen 2001. február 25-ére időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) írtak ki, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt,[12] ám a választás elegendő számú jelölt hiányában elmaradt.[13] Ugyanígy jártak a településen élők a bő három hónappal és szűk fél évvel későbbre, május 27-ére,[14] illetve augusztus 12-ére[15] kiírt újabb időközi választásokkal is.
2016. július 3-án újból időközi polgármester-választást kellett tartani Kistormáson,[11] az előző polgármester lemondása miatt.[16]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 342 | 333 | 339 | 253 | 277 | 272 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,5%-a magyarnak, 5,5% cigánynak, 0,6% németnek mondta magát (1,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42,1%, református 5,2%, evangélikus 1,2%, felekezeten kívüli 20,4% (30,5% nem nyilatkozott).[17]
2022-ben a lakosság 89,2%-a vallotta magát magyarnak, 1,8% németnek (10,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 22,5% volt római katolikus, 4% református, 1,1% evangélikus, 0,4% görög katolikus, 2,9% egyéb katolikus, 26,7% felekezeten kívüli (42,6% nem válaszolt).[18]
Nevezetességei
[szerkesztés]A német telepesek 1777-ben barokk stílusban építették fel a falu evangélikus templomát. A műemlékvédelem alatt álló épület megsüllyedt, tornya megdőlt, 2006-ban életveszélyessé nyilvánították, azóta elhagyottan áll. Berendezése – az oltár, a padok, a keresztelőkút – a templommal egykorú, és szintén barokk.
Források
[szerkesztés]- Magyarország régiói – Dél-Dunántúl – Tolna megye. Főszerkesztő: Dr. Kasza Sándor 2005. Ceba Kiadó 153. o. (a katalógusokban formailag hibás ISBN-nel szerepel) ISBN 963 9479 01 X
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Kistormás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 25.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Kistormás története a KSH online helységnévtárában[halott link]
- ↑ Kistormás települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kistormás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 3.)
- ↑ Kistormás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 14.)
- ↑ Kistormás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 14.)
- ↑ Kistormás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 14.)
- ↑ Kistormás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. október 16.)
- ↑ Kistormás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 12.)
- ↑ a b Kistormás települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016. július 3. (Hozzáférés: 2020. június 21.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2001-ben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001 (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ A 2001. február 25-én tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001. február 25. (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ A 2001. május 27-én tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001. május 27. (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ A 2001. augusztus 12-én tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001. augusztus 12. (Hozzáférés: 2020. május 25.)
- ↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016 (Hozzáférés: 2020. június 21.)
- ↑ Kistormás Helységnévtár
- ↑ Kistormás Helységnévtár
További információk
[szerkesztés]- Varga Anna: Két szomszéd falu. Adatok Kölesd magyar és Kistormás német községek összehasonlító néprajzához; Városi Ny., Szeged, 1940
- Hogyan él a kistormási "Dózsa" Termelőszövetkezet parasztsága; Népművelési Minisztérium, Bp., 1951 (Beszélő képek)