Kománfalva (Arad megye) – Wikipédia
Kománfalva (Comănești) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Arad |
Község | Bélhagymás |
Rang | falu |
Községközpont | Bélhagymás |
Irányítószám | 317189 |
SIRUTA-kód | 11281 |
Népesség | |
Népesség | 99 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | – (2011)[1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kománfalva (Comănești) település Romániában, a Partiumban, Arad megyében.
Fekvése
[szerkesztés]a Béli-hegység alatt, Béltől északkeletre fekvő település.
Története
[szerkesztés]Kománfalva nevét 1599-ben Komanfalva néven említette először oklevél. 1692-ben Kuminyesti, 1808-ban Kumanyesd, 1913-ban Kománfalva néven írták.
1851-ben Fényes Elek írta a településről: „Bihar vármegyében, hegyek közt, a váradi deák püspök béli uradalmában, kies vidéken, 153 óhitü lakossal, anyatemplommal, 125 hold urbéri szántófölddel s réttel és 328 hold majorsági erdővel. Van itt az uraságnak szép szőleje is, melly lehetős bort terem. A Botfejről s Agrisról lefolyó, és Hagymásról csergedező patakok itt egyesülnek, s 4 malmot hajtanak.”
Kománfalva (Kumanyesd) egykori földesura a nagyváradi 1. sz. püspök volt még a 20. század elején is.
1910-ben 227 lakosából 252 román, 20 magyar volt. Ebből 251 görögkeleti ortodox, 10 evangélikus, 6 görögkatolikus volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Béli járásához tartozott.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Görög keleti temploma 1800-ban épült.
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Arad megye. adatbank.ro
Források
[szerkesztés]- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Fényes Elek: Magyarország történeti geográfiája
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.