Kreuttal – Wikipédia
Kreuttal | |||
![]() | |||
A Szt. Leonhard-plébániatemplom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Ausztria | ||
Járás | Mistelbachi járás | ||
Irányítószám | 2123 | ||
Körzethívószám | 02245 | ||
Forgalmi rendszám | MI | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1429 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 207 m | ||
Terület | 21,52 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Kreuttal weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kreuttal témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kreuttal osztrák község Alsó-Ausztria Mistelbachi járásában. 2021 januárjában 1468 lakosa volt.
Elhelyezkedése
[szerkesztés]Kreuttal a tartomány Weinviertel régiójában fekszik a hasonló nevű völgyben a Russbach folyó mentén. További fontos folyóvizei a Hornsburger Bach és a Hautzendorfer Bach patakok. Legmagasabb pontja a 360 m magas Glockenberg,; a legalacsonyabb 190 méterrel emelkedik a tengerszint fölé. Területének 37,9%-a erdő, 50,8% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 4 települést, illetve településrészt egyesít: Hautzendorf (527 lakos 2021-ben), Hornsburg (195), Ritzendorf (26) és Unterolberndorf (720).
A környező önkormányzatok: északra Kreuzstetten, keletre Hochleithen, délre Ulrichskirchen-Schleinbach, délnyugatra Harmannsdorf, északnyugatra Großrußbach.
Története
[szerkesztés]A község területén három, neolitikus korból származó, mintegy 6500 éves körárok-komplexum található (a negyedik éppen az önkormányzat határán túl, az Ochsenbergen fekszik). Ezek a koncentrikus árkok 50–300 m átmérőjűek és talán kultikus célból készültek. Hornsburg és Ritzendorf között az erdőben hatalmas kelta földvár maradványai láthatók; a 4,7 km kerületű töltés magassága helyenként eléri a tíz métert – ezáltal ez Ausztria legnagyobb prehisztorikus földvára.
Hornsburgban korábban egy vár állt egy mesterséges domb tetején. Első ismert birtokosát, Otto von Hornsburgot 1256-ban említik először. Több tulajdonosváltást követően a Hoyos grófok vásárolták meg. Ma a várnak csak az alapjai láthatók.
Hautzendorf heiligenbergi templomát 1170-ben, Unterolberndorfét 1544-ben említik először. Hautzendorf várát Bécs első ostromakor pusztították el, már 1571-ben is csak romok maradtak belőle.
A második világháború végén Kreuttal heves harcok színterévé vált. 1945. április 17-én Hornsburgban 20 német és 40 szovjet katona esett el.
Kreuttal önkormányzata 1968-ban jött létre Hautzendorf, Hornsburg és Unterolberndorf községek egyesülésével.
Lakosság
[szerkesztés]A kreuttali önkormányzat területén 2021 januárjában 1468 fő élt. A lakosságszám 1981n óta gyarapodó tendenciát mutat. 2019-ben az ittlakók 94,3%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,4% a régi (2004 előtti), 2,5% az új EU-tagállamokból érkezett. 0,7% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,1% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 86,1%-a római katolikusnak, 1,2% evangélikusnak, 9,9% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor egy magyar élt a községben; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek (97,3%) mellett a törökök alkották 0,5%-kal (7 fő).
A népesség változása:
2016 | 1 422 |
2018 | 1 429 |
Látnivalók
[szerkesztés]- a hautzendorfi Szt. Lambert-plébániatemplom
- a hautzendorfi Heiligenbergi Szt. Lambert-templom
- az unterolberndorfi Szt. Leonhard-plébániatemplom
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
További információk
[szerkesztés]- A település honlapja Archiválva 2019. augusztus 6-i dátummal a Wayback Machine-ben
- 31627 – Kreuttal Statistik Austria
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Kreuttal című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.