Mányoki Endre – Wikipédia
Mányoki Endre | |
Született | 1954. augusztus 14. Budapest |
Elhunyt | 2022. szeptember 20. (68 évesen)[1] |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása | újságíró |
Iskolái |
|
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mányoki Endre (Budapest, 1954. augusztus 14. – 2022. szeptember 20. vagy előtte)[2] tanár, író, újságíró, kritikus, szerkesztő, riporter.
Tanulmányai
[szerkesztés]ELTE-BTK magyar nyelv és irodalom szakos tanár, orosz nyelv és irodalom szakos tanár (1978); MÚOSZ Újságíró Iskola (1980).
Írásai
[szerkesztés]Kötetei
[szerkesztés]- Szófa – Esszék és novellák, Vár ucca tizenhét könyvek 16., Művészetek Háza, Veszprém, 1997[3]
- Álom-katona – Esszék és novellák, Vár ucca 17 Kiadó, Veszprém, 1999.[4]
- Hungarian Academy of Fine Arts; szerk. Lázár Eszter, Mányoki Endre; angolra ford. Mitró Zsuzsa, Szalai Éva; Kijárat, Budapest, 1999
Egyéb megjelent írásai
[szerkesztés]- A Mozgó Világ értékválasztásai (1971-1983), tanulmány, kézirat (folyamatban) 2005-
- Szikár ember lelke, Rott József novellisztikája, tanulmány. Hitel, 2005. 10. 24-35. old.
- Endúró, novella, www.regenytar.hu
- TriNapló, novellafüzér, A Dunánál, 2005/4.
- Nemesség és autonómia, esszé, in: A rendszerváltozás a Magyar Szemlében, Válasz Könyvkiadó, 2003, 45-50. p.
- "Szemközt a pusztulással", esszésorozat, Tiszatáj, 1993 január–1993 október
- Én-ek. Radikális formaújító kísérletek a szovjet-orosz irodalomban, tanulmány és fordítások, Iskolakultúra, 1992. (különnyomat)
- Tagjai Vagyunk Egymásnak, Írások Mészöly Miklós 70. születésnapjára, Szépirodalmi Kiadó, 1991
- A Chabert ezredes – tévéjáték (1987) forgatókönyvírója.[5]
- Írásai a Kortársban, a Fotóművészetben, a Hitelben, a Napi Magyarországban, a Vár utca tizenhétben, az Iskolakultúrában, az Új Magyarországban, a Magyar Nemzetben, a Magyar Szemlében, az EX Symposionban, és az Új forrásban jelentek meg.[6][7]
Munkássága
[szerkesztés]- A Kortárs Kiadó igazgatója. (1994-1996).
- Az Irodalmi Jelen szerkesztője (2010-).[8]
- Magyar Távirati Iroda Projektigazgatója volt (2000-2003).
- Fotó felelős szerkesztője (1986-1988).
- Rovatszerkesztője volt a Magyar Nemzetnek (2000-2001), a Napi Magyarországnak (Hétvégi Magazin, 1998-2000), a Új Magyarországnak (1997-1998), a Kortársnak (prózarovat, 1992-1995), a Hitelnek (kritika rovat)(1988-1992), a Fotónak (1986-1988), és a Mozgó Világnak (líra rovat, 1978-1983).
- A Magyar Televízió (1987-1989) és a Visszhang (1982-1984) szerkesztője. Az Iskolakultúra (1981-1984) és a Mozgó Világ (1978-1983) olvasószerkesztője.
Oktatói tevékenysége
[szerkesztés]- Egyetemi adjunktus a Magyar Képzőművészeti Egyetem Tanárképző Tanszékén (1998-).[9]
- Vizuális Nevelés Tanszék, óraadó tanár, Íráskészség-művelés (1993-1998).
- Klebelsberg Kunó Művelődési Központ filmművészeti szakértő, előadó (2004-2007).
- Határon túli magyar egyetemi hallgatók Illyés Gyula Kollégiuma közép-európa filmművészete, sorozatszerkesztő, előadó (2001-2003).
- Janus Pannonius Tudományegyetem Pedagógiai Intézet tudományos munkatársa. A magyar közírás műfajai, Filozófiai alaphelyzetek a művészetben. (1996-1998).
- TIT József Attila Szabadegyetem, Kortárs magyar irodalom, előadó (1981-1986).
Tagságai
[szerkesztés]- Magyar Írószövetség (1990-)
- József Attila Kör vezetőségi tag, (1983-1986)
- Magyar Újságírók Országos Szövetsége (1980-)
Ösztöndíjai[10]
[szerkesztés]- Móricz Zsigmond-ösztöndíj (1984, 1987)
- Eötvös József-ösztöndíj 1988
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Meghalt Mányoki Endre
- ↑ Meghalt Mányoki Endre
- ↑ Könyv: Kínaiak között egy Iván (Mányoki Endre: Szófa), magyarnarancs.hu
- ↑ Álom-katona, exsymposion.hu
- ↑ http://www.mtv.hu/arckepcsarnok/index.php?_page=adatlap&_id=111
- ↑ Archivált másolat. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. június 17.)
- ↑ http://w3.oszk.hu/repscr/wwwi32.exe/%5Bin=rpsr2.in%5D/?SUMANYOKI_ENDRE[halott link]
- ↑ http://www.irodalmijelen.hu/node/5301
- ↑ Archivált másolat. [2011. július 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. június 17.)
- ↑ http://www.szephalom-konyvmuhely.hu/?a=4&b=M