Németporuba – Wikipédia
Németporuba (Závažná Poruba) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Zsolnai |
Járás | Liptószentmiklósi |
Rang | község |
Első írásos említés | 1263 |
Polgármester | Pavel Beťko |
Irányítószám | 032 02 |
Körzethívószám | 044 |
Forgalmi rendszám | LM |
Népesség | |
Teljes népesség | 1248 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 66 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 616 m |
Terület | 18,66 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Németporuba weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Németporuba témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Németporuba (szlovákul Závažná Poruba) község Szlovákiában, a Zsolnai kerületben, a Liptószentmiklósi járásban. A 20. század elején nevét Vágortoványra tervezték magyarosítotani, erre azonban hivatalosan nem került sor.
Fekvése
[szerkesztés]Liptószentmiklóstól 2 km-re délre, a Alacsony-Tátra Poludnica nevű tömbje alatt, a Poprádra vezető autópálya mellett fekszik.
Története
[szerkesztés]Területe már a történelem előtti időkben is lakott volt, a hallstatti és puhói kultúra emberének használati tárgyai kerültek itt elő.
A falu területének birtokviszonyairól IV. Béla király 1263-ban kelt adománylevele szól először, eszerint az akkor Veszverésnek (Vezverys) nevezett területet – melyhez a község területe is tartozott – a király Lőrinc fia Bohumírnak adja. A falu a 14. században Szentiván határából vált ki, 1377-ben „Nemethporuba” alakban említik először. A Szent-Iványi család egykori birtoka. 1715-ben még 29 adózó háztartása volt, ez 1720-ra 18-ra csökkent. 1784-ben az első népszámlálás 62 házában 483 lakost talált.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „PORUBA. Német Poruba, Széles Poruba. Két tót falu Liptó Vármegyében. Német Porubának földes Ura Szent-Iványi Uraság, fekszik Sz. Iványnak szomszédságában, mellynek filiája; Széles Porubának földes Ura Okolicsányi Uraság, ez fekszik Sz. Andráshoz nem meszsze, ’s ennek filiája, lakosai katolikusok, és másfélék is, határbéli földgye Német Porubának nem épen termékeny, mivel határjának 1/3 része homokos, legelője elég, 2/3 része földgyének síkos; fájok is van mind a’ kétféle, első osztálybéliek.”[2]
1828-ban 83 háza és 741 lakosa volt. Lakói mezőgazdasággal, ácsmesterséggel, kőművességgel foglalkoztak, a 19. század második felétől Budapest nagy építkezésein dolgoztak. Sokan napszámos munkákból tartották el családjukat.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Német-Poruba, tót f., Liptó vmegyében, 36 kath., 699 evang., 6 zsidó lak. Kath. fil. szentegyház. F. u. Okolicsányi. Ut. p. Okolicsna.”[3]
A trianoni diktátumig Liptó vármegye Liptószentmiklósi járásához tartozott.
Ma turisztikai és síközpont.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 1030, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 1250 lakosából 1236 szlovák volt.
2011-ben 1236 lakosából 1207 szlovák.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Evangélikus temploma 1933-ban épült neogótikus stílusban.
- Szent Lukács evangélistának szentelt római katolikus kápolnája 1837-ből való, tornyát a 20. században építették.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.