Nyomtávolság – Wikipédia
Nyomtávolság | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Nyomtavolsag.svg/310px-Nyomtavolsag.svg.png)
A nyomtávolság (vagy nyomtáv, esetleg nyomköz) a vasúti vágány két sínszálának egymástól való távolsága a sínfejek belső oldalai között, a vágánytengelyre merőlegesen mérve, a nyomkarima érintkezési helyén.
A nyomtávolság névleges mérete a sínfejek érintősíkja alatt:
- 20 kg/m feletti tömegű Vignoles síneknél 14 mm-rel,
- ez alatti tömegű Vignoles síneknél 10 mm-rel,
- vályús (Phoenix és tömb) síneknél 7 mm-rel
mérve értendő.
Nyomtávolság típusai
[szerkesztés]Normál nyomtávolság
[szerkesztés]A világ vasúthálózatainak több mint 60%-a által alkalmazott normál nyomtávolság névleges mérete 1435 mm.
A George Stephenson által tervezett és épített első közforgalmú vasútvonalon, az angol Stockton–Darlington vonalon a nyomtávolságot 4 láb 8 ½ hüvelykben, azaz 1435 mm-ben állapították meg.
Üzemi méretek
[szerkesztés]A vasúti vágány nyomtávolsága csak névlegesen 1435 mm, a vasúti pálya és a vasúti járművek kölcsönhatása folytán a kapcsolószerek és sínek elkerülhetetlen kopása, az aljak romlása miatt, valamint a használat során átalakuló pályageometria következtében a mértéke attól jelentősen eltérhet.
A MÁV előírása szerint a nyomtáv nem lehet 1430 mm-nél kisebb, illetve a – bizonyos méretű ívsugarak esetén alkalmazott – nyombővítést is figyelembe véve 1465 mm-nél nagyobb. Alárendelt állomási vágányokban a megengedhető legnagyobb nyomtáv 1475 mm lehet.
Nyomszűkítés
[szerkesztés]A vasúti járművek úgynevezett kígyózó mozgásából fakadó káros hatások csökkentése érdekében a nagyobb sebességű pályákon szűkítik a nyomtávolságot, legtöbb esetben 1433 mm-re (ritkábban 1432 mm-re).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/Rail_gauge_world.png/250px-Rail_gauge_world.png)
Nyombővítés
[szerkesztés]Kis sugarú ívekben, a vasúti járművek kerékpárjainak szoros futása ellen, növelik a nyomtávolságot, vagyis nyombővítést alkalmaznak. A megnövelt nyomtáv csökkenti az íves pályán haladó járművek mozgása során fellépő ívellenállást, így a kis sugarú ívekben fekvő sínek élettartamát is nagymértékben megnövelheti. Régebben nagyobb sugarú ívekben is alkalmaztak nyombővítést, ugyanis a régi járművek nagyobb része kéttengelyű és merev tengelyelrendezésű volt. A mai vasúti kocsik túlnyomó többsége beálló tengelyű, és egyre nagyobb a forgózsámolyos kocsik száma is, így napjainkban csak 300 m-nél kisebb sugarú ívekben alkalmaznak nyombővítést. A nyombővített vágány nyomtávolsága 1435 mm-től 1460 mm-ig terjedhet az ív sugarától függően.
Széles nyomtávolság
[szerkesztés]A normál nyomtávolságnál, azaz 1435 mm-nél nagyobb nyomtávolságot széles nyomtávolságnak nevezik.
A széles nyomtávolságot használó országok (a lista nem teljes, egyes országokban több nyomtávolság kiterjedt alkalmazása is előfordulhat):
Nyomtávolság [mm] | Ország | Megjegyzés |
---|---|---|
1676 | ![]() ![]() ![]() ![]() | "Indiai nyomtávolság" |
1668 | ![]() ![]() | "Ibériai nyomtávolság", Portugáliában régebben 1664 mm volt |
1600 | ![]() ![]() ![]() | "Ír nyomtávolság" |
1524 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | "Orosz nyomtávolság" Az USA-ban, a déli államokban a polgárháborúig |
Keskeny nyomtávolság
[szerkesztés]A normál nyomtávolságnál, azaz 1435 mm-nél kisebb nyomtávolságot keskeny nyomtávolságnak nevezik.
A mindennapos, tehát nem turisztikai célú távolsági közlekedésben is inkább keskeny nyomtávolságot használó országok (a lista nem teljes, egyes országokban több nyomtávolság kiterjedt alkalmazása is előfordulhat):
Nyomtávolság [mm] | Ország | Megjegyzés |
---|---|---|
1067 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | "Fokföldi nyomtávolság" |
1000 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | "Metrikus nyomtávolság" |
950 | ![]() ![]() | "Olasz metrikus nyomtávolság" |
914 | ![]() ![]() ![]() | |
891 | ![]() | Stockholm környékén van egyedül a világon (Roslagsbanan)[2] |
Magyarországi keskeny nyomtávolságok
[szerkesztés]A Magyarországon használatban lévő és felhagyott keskeny nyomtávolságú vasútvonalainak (nem teljes) listája:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Vas%C3%BAti_s%C3%ADn_1.jpg/140px-Vas%C3%BAti_s%C3%ADn_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/760_mm_nyomt%C3%A1vols%C3%A1g%C3%BA_fel%C3%BAj%C3%ADtott_p%C3%A1lya_Kasz%C3%B3n.jpg/140px-760_mm_nyomt%C3%A1vols%C3%A1g%C3%BA_fel%C3%BAj%C3%ADtott_p%C3%A1lya_Kasz%C3%B3n.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Kemence-600.jpg/140px-Kemence-600.jpg)
Nyomtávolság (mm) | Vasútvonal | Megjegyzés |
---|---|---|
1000 | Szombathelyi villamos | megszűnt |
Soproni villamos | megszűnt | |
Borsodnádasdi lemezgyár | megszűnt | |
950 | Debreceni Zsuzsivasút | 1961-ben átépítve 760 mm-re |
790 | Zsdenyova (Bereg vármegye) | |
780 | Somogy-Kéthely | megszűnt |
760 | Az Osztrák–Magyar Monarchia kis forgalmú, iparjellegű, hegyvidéki vasútvonalain elterjedten alkalmazott nyomtávolság (ún. boszniai nyomtáv, Bosnaspur) pl. a Szilvásváradi Erdei Vasút és a Széchenyi-hegyi Gyermekvasút | a legtöbb magyarországi közforgalmú keskeny nyomtávolságú vasútvonal nyomtávolsága |
750 | Taraczközi vasút | a Szovjetunió szabványa keskeny nyomközű vasutakra (760 mm-ről átépített, már megszűnt vasútvonal Kárpátalján) |
700 | Pálházi Állami Erdei Vasút | 1947-ben átépítve 760 mm-re |
633 | Ózd, vasgyár | megszűnt |
600 | Almamellék | hazai erdei vasutak jellegzetes nyomtávolsága |
Kemence | ||
Felsőpetényi Kisvasút | ||
téglagyárak belső vágányhálózatai, bányavasutak | ||
580 | Dorogi szénbányászat | megszűnt |
500 | Törökszentmiklósi téglagyár | |
Pilisszentiváni bányavasutak (részben) | megszűnt | |
400 | Hollóházi porcelángyár | |
385 | Budapesti Vidámpark kisvasútja | elbontva |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Spanische Regierung plant offenbar Schienennetz an die europäische Spurbreite anpassen (Spanyolország tervezi az áttérést normál nyomtávra) (német nyelven). www.verkehrsrundschau.de. [2019. január 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. szeptember 15.)
- ↑ Stockholm-szindróma
Források
[szerkesztés]- Vasúti lexikon (szerk. Urbán Lajos), MK 1984 ISBN 963-10-5775-5
- Országos vasúti szabályzat I. kötet, a hagyományos vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 103/2003. (XII. 27.) GKM rendelet IV. melléklete
- CIA – The World Factbook: a világ vasúti nyomtávolságai
További információk
[szerkesztés]- Nyomtávolságok világszerte országonkénti bontásban. cia.gov. [2020. április 23-i dátummal az eredetiből archiválva].
- A Budweis–Urfahr (Linz) sószállításra épült lóvasút, később meghosszabbítva Gmundenig, plusz két szénvasút a térségben (Hausruck) 3′ 6′′ nyomtávval épült, míg a Prag–Lana lóvasút 3′ 6′′ 6′′′ nyomtávolsággal: ez bécsi lábban, hüvelykben és vonalban értendő.
- Szepeslublói László: Keskeny nyomtávolságú vasúti felépítményi munka kivitelezése; Közlekedési, Bp., 1952 (Közlekedésügyi Minisztérium kiadványa)
- Selymesi Sándor: Száz éve épült a Galambos – Bugac közötti kisvasút, 1920. Adatok a százéves kisvasútról és nyomvonalváltásáról, 1920-1930. 600 mm nyomtávolságú kisvasúttól a 760 mm-es kisvasútig; Vasúttörténeti Alapítvány, Szeged, 2020