Olaszország nemzeti parkjai – Wikipédia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/National_parks_of_Italy.svg/200px-National_parks_of_Italy.svg.png)
Az olaszországi nemzeti parkok az ország területének mintegy hat százalékát fedik le.[1] A parkokat a római székhelyű Környezetvédelmi Minisztérium (Ministero dell'Ambiente) irányítja.[2]
2016-ig 25 parkot regisztráltak, amelyek a lenti listában találhatók.
További tervezett nemzeti parkok:
- Egadi-szigetek és Trapani tengerpartja
- Lipari-szigetek
- Iblai-hegység
A nemzeti parkok listája
[szerkesztés]név | régió | terület | megjegyzés | legmagasabb pont | alapítva | térképen | kép |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Abruzzo, Lazio és Molise[3] | Abruzzo, Lazio, Molise | 506,83 km2 | Rómától keletre fekszik az Appenninek szívében | Monte Petroso 2249 m | 1923 | ![]() | ![]() |
Alta Murgia[4] | Puglia | 677,39 km2 | a Murge-karsztfennsík északi, magasabb vidékét foglalja magába | 686 m | 2004 | ![]() | ![]() |
Appennino Lucano - Val d'Agri - Lagonegrese[5] | Basilicata | 689,96 km2 | az olasz csizma déli részén fekszik; állatvilága közé tartozik a farkas, a vaddisznó és a vidra | 2005 m | 2007 | ![]() | |
Appennino Tosco-Emiliano[6] | Emilia-Romagna, Toszkána | 227,92 km2 | La Speziától ÉK-re fekszik; a területét az Alpe di Succiso, Monte Prado és Monte Cusna több mint 2000 m feletti csúcsai, tavak és alpesi gyepek uralják | 2121 m | 1997 | ![]() | |
La Maddalena-szigetek[7] | Szardínia | 201,46 km2 | a Szardínia partjaitól északkeletre fekvő La Maddalena-szk. nagy részét öleli fel | 212 m | 1994 | ![]() | |
Toszkán-szigetek[8] | Toszkána | 746,53 km2 | Elba és környékének szigetei | 1018 m | 1989 | ![]() | ![]() |
Asinara[9] | Szardínia | 269,6 km2 | Asinara szigetén az élővilág széles skálája található meg; itt él az endemikus Asinara-szamár | 408 m | 1997 | ![]() | ![]() |
Aspromonte[10] | Calabria | 760,53 km2 | Olaszország déli részén található; nevét az Aspromonte-hegységről kapta | 1955 m | 1989 | ![]() | |
Cilento, Vallo di Diano és Alburni[11] | Campania | 1810,48 km2 | Olaszország déli részén, a Tirrén-tenger és Appenninek között fekszik | 1898 m | 1991 | ![]() | ![]() |
Cinque Terre[12] | Liguria | 38,6 km2 | ide tartozik a névadó Cinque Terre is, a Ligur-tenger partjának egyik zord és nehezen megközelíthető része | 820 m | 1999 | ![]() | ![]() |
Circeo[13] | Lazio | 84,4 km2 | magába foglalja az Anziotól a Terracináig terjedő tengerpart, San Felice Circeo erdőségét és Zannone szigetét | 541 m | 1934 | ![]() | |
Dolomiti Bellunesi[14] | Veneto | 31,51 km2 | Bellunoi-Dolomitok | 2335 m | 1988 | ![]() | ![]() |
Foreste Casentinesi, Monte Falterona és Campigna[15] | Emilia-Romagna, Toszkána | 364 km2 | 1645 m | 1989 | ![]() | ![]() | |
Gargano[16] | Puglia | 1211,18 km2 | délen fekszik; magába foglalja a Gargano-félsziget területét, beleértve a névadó Gargano-hegységet, a Varano és Lesina tavakat és a partközeli Tremiti-szigeteket | 1065 m | 1991 | ![]() | ![]() |
Gennargentu[17] | Szardínia | 730 km2 | Szardínia keleti partján fekszik; a sziget legmagasabb hegysége itt található | 1834 m | 1998 | ![]() | ![]() |
Gran Paradiso[18] | Valle d’Aosta, Piemont | 700 km2 | magába foglalja a névadó Gran Paradiso-hegyet; az ország ÉNy-i részén fekszik | 4061 m | 1922 | ![]() | ![]() |
Gran Sasso és Monti della Laga[19] | Marche, Abruzzo, Lazio | 1413,31 km2 | az ország szívében fekszik; a park területe hegyvidékes | 2912 m | 1991 | ![]() | ![]() |
Pantelleria szigete | Szicília | Szicíliától 100 km-re Dny-ra, Tunéziától 70 km-re ÉK-re fekvő sziget | 836 m | 2016 | ![]() | ||
Majella[20] | Abruzzo | 628,38 km2 | a Appeninek középső részén a vidék növény- és állatvilágának valamint kulturális örökségének megóvása céljából alapították | 2793 m | ![]() | ![]() | |
Sibillini-hegység[21] | Marche, Umbria | 697,22 km2 | Róma és Ancona között, Assisitől keletre fekszik; | 2476 m | 1988 | ![]() | ![]() |
Pollino[22] | Basilicata, Calabria | 1711,32 km2 | Dél-Olaszországban fekszik; a park nevét a területén fekvő legmagasabb hegycsúcsról a Pollinoról kapta | 2267 m | 1988 | ![]() | |
Sila[23] | Calabria | 736,95 km2 | az olasz csizma orrában fekszik; a nevét a Sila-fennsíkról kapta | 1928 m | 1997 | ![]() | ![]() |
Stelvio[24] | Lombardia, Trentino-Alto Adige/Südtirol | 1307 km2 | az ország északi végében fekszik, a svájci határnál | 3905 m | 1935 | ![]() | ![]() |
Val Grande[25] | Piemont | 145,98 km2 | Piemontban, Olaszország északi részén, Svájc határán fekszik. | 2295 m | 1991 | ![]() | |
Vezúvi[26] | Campania | 72,59 km2 | 1995-ben alapították Vezúvon élő állatok és növények megóvására, a földtani jelenségek és paleontológiai formációk megőrzésére és nem utolsósorban a vulkán területén kialakult ökológiai egyensúly megőrzése érdekében | 1281 m | 1991 | ![]() | ![]() |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ file:///C:/Users/user.user-PC/Downloads/20100531_125_SO_115.pdf
- ↑ Nemzeti Parks in Italy. Parks.it.
- ↑ Parco Nazionale d'Abruzzo, Lazio e Molise
- ↑ Parco Nazionale dell'Alta Murgia
- ↑ Parco Nazionale dell'Appennino Lucano - Val d'Agri - Lagonegrese
- ↑ Parco Nazionale Appennino Tosco-Emiliano
- ↑ Parco Nazionale dell'Arcipelago di La Maddalena
- ↑ Parco Nazionale Arcipelago Toscano
- ↑ Parco Nazionale dell'Asinara
- ↑ Parco Nazionale dell'Aspromonte
- ↑ Parco Nazionale del Cilento e Vallo di Diano
- ↑ Parco Nazionale delle Cinque Terre
- ↑ Parco Nazionale del Circeo
- ↑ Parco Nazionale Dolomiti Bellunesi
- ↑ Parco Nazionale delle Foreste Casentinesi, Monte Falterona, Campigna
- ↑ Parco Nazionale del Gargano
- ↑ Parco Nazionale del Golfo di Orosei e del Gennargentu (italian nyelven). parks.it. [2018. június 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. november 13.)
- ↑ Parco Nazionale Gran Paradiso
- ↑ Parco Nazionale del Gran Sasso e Monti della Laga. [2017. október 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. november 13.)
- ↑ Parco Nazionale della Majella
- ↑ Parco Nazionale dei Monti Sibillini
- ↑ Parco Nazionale del Pollino
- ↑ Parco Nazionale della Sila
- ↑ Parco Nazionale dello Stelvio
- ↑ Parco Nazionale della Val Grande
- ↑ Parco Nazionale del Vesuvio