Pócsmegyer – Wikipédia
Pócsmegyer | |||
Református templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Magyarország | ||
Vármegye | Pest | ||
Járás | Szentendrei | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Németh Miklós (független)[1] | ||
Irányítószám | 2017 | ||
Körzethívószám | 26 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2766 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 156,5 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 13,08 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Alföld[3] | ||
Földrajzi középtáj | Duna menti síkság[3] | ||
Földrajzi kistáj | Vác–Pesti-Duna-völgy[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Pócsmegyer weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pócsmegyer témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Pócsmegyer község Pest vármegyében, a Szentendrei járásban, a budapesti agglomerációban.
Fekvése
[szerkesztés]Budapesttől légvonalban mintegy 26 kilométerre (közúton 38 kilométerre) északra, a Duna főága és a Szentendrei-Duna által közrefogott Szentendrei-szigeten fekszik; hozzá tartozik a ma már lakóövezetté vált egykori üdülőterület, Surány is. Az Ófalut és Surányt a Sziget út választja el.
A legközelebbi települések a Szentendrei-szigeten dél felől Szigetmonostor, észak felől Tahitótfalu, mindkettővel a sziget főútjának számító 1113-as közút kapcsolja össze. Szomszédja még nyugati irányból – a Szentendrei-Duna túlpartján – Leányfalu is, amellyel kompjárat köti össze. A kompkikötőket a pócsmegyeri oldalon az 1113-asból kiágazó 11 313-as, a túlparton a 11 311-es számú utak szolgálják ki, az előbbi egyúttal Pócsmegyer főutcája is.
Története
[szerkesztés]Pócsmegyer már az Árpád-korban lakott hely volt. A Rosd nemzetség ősi birtoka, majd a Visegrádtól a Csepel-szigetig húzódó királyi felségterület része. Pócsmegyer összetett helynevének első tagja arra utal, hogy egy Pócs nevű személyé volt, a második tag arra vonatkozik, hogy eredetileg a Megyer törzsbeliek települése. A lakosság egy évezreden át magyar anyanyelvű volt és maradt. A települést a tatárjárás pusztításai elkerülték. 1559-től a török hódoltsághoz tartozott. Ekkor 46 adóköteles háza volt, és a hódoltság alatt sem pusztult el.
A református egyházról már 1626-tól vannak írásos dokumentumok. Templomukat a Duna partján 1788-ban építették. Ezt 1818-ban megnagyobbítottak; tornyát is ekkor emelték. Anyakönyveik 1744-től vannak. Vályi András „Magyar országnak leírása” című, 1796–99-ben írott munkája szerint „Lakosai hajósok többnyire a hajók vontatásával keresik élelmeket. Ide tartozik a leányfalusi puszta, itt vannak szőlőhegyeik…”.
1848-ig a gróf Eszterházy család volt a földesura, utána gróf Breuen Ágoston örökölte; ő 1860 táján több vállalkozónak adta el birtokát. 1838-ban árvíz pusztította el a községet, de az itt lakók újra felépítették. 1848-ból fennmaradt feljegyzés szerint pócsmegyeri pék sütötte Kossuth Lajos asztalára a mindennapi kenyeret.
A község a 20. századra teljesedett ki. „Fénykora” az 1930-as évekre tehető, amikor közigazgatási székhely volt és jelentősen polgárosodott. 1949-ig Pócsmegyerhez, mint anyaközséghez tartozott Leányfalu is.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/P%C3%B3csmegyer_l%C3%A9gifot%C3%B3.jpg/300px-P%C3%B3csmegyer_l%C3%A9gifot%C3%B3.jpg)
Címere
[szerkesztés]Álló, csücskös talpú pajzs kék mezejének zöld udvarán természetes (barna, ezüst) színű taligás eke fordul kerékkel, csoroszlyával, ekevassal jobbra, szarvával balra. Felette álló helyzetben természetes színű kasza és cséphadaró keresztezi egymást a hasítás vonalában, közöttük a pajzsfőben nyolcágú arany csillag lebeg. A pajzsot egyszerű, keskeny vörös kartus szegélyezi.
A pajzsfő felett 12-szer hajtott fecskefarkas arany szalagon vörössel a „PÓCSMEGYER” felirat olvasható, a szalag mindkét oldalon a pajzstalp vonaláig csüng. A pajzs alatt 8-szor hajtott fecskefarkas arany szalagon vörössel a „SURÁNY” felirat, előtte-utána egy-egy díszpont látható.
A címer erre utaló motívumai érzékeltetik az itt nagy múltú mezőgazdálkodás tiszteletét, az arany csillag az elődök és az utódok töretlenül fennmaradt vallásos hitét (református) jelzi.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Bertalan Béláné Lóska Anikó (független)[4]
- 1994–1998: Bertalan Béláné Lóska Anikó (független)[5]
- 1998–2002: Ifj. Zsigmond Dániel (független)[6]
- 2002–2006: Németh Miklós (független)[7]
- 2006–2010: Németh Miklós (független)[8]
- 2010–2014: Németh Miklós (független)[9]
- 2014–2019: Németh Miklós (független)[10]
- 2019–2024: Németh Miklós (független)[1]
- 2024– : Mwajas Kriszta (Helyi Erők; október 1-jével léphet hivatalba)
Népessége
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 1919 | 1964 | 2289 | 2619 | 2766 | 2766 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,1%-a magyarnak, 1% cigánynak, 1,4% németnek, 0,2% örménynek, 0,6% románnak, 0,3% szlováknak mondta magát (7,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 21,8%, református 24%, evangélikus 0,9%, görögkatolikus 0,6%, felekezeten kívüli 24,4% (23,6% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 86,9%-a vallotta magát magyarnak, 1% németnek, 0,7% románnak, 0,5% cigánynak, 0,2% görögnek, 0,2% örménynek, 0,1% horvátnak, 0,1% ruszinnak, 3,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (13% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 17,3% volt római katolikus, 17% református, 0,9% evangélikus, 0,4% ortodox, 0,3% görög katolikus, 3,6% egyéb keresztény, 1% egyéb katolikus, 17% felekezeten kívüli (41,9% nem válaszolt).[12]
1994 óta Pócsmegyer község állandó lakosainak száma több mint négyszeresére nőtt. Ennek során Pócsmegyer településrész lakóinak száma alig változott, miközben a Surányi településrészen ma már háromszor annyian élnek, mint az Ófaluban.
Infrastruktúrája, intézményei
[szerkesztés]Pócsmegyer település infrastruktúrája több évtizede teljesen kiépült. Vezetékes ivóvíz, szennyvíz csatorna, közvilágítás a pócsmegyeri településrész minden lakója számara elérhető, a közutak több mint 95 százalék szilárd (aszfalt) burkolattal rendelkezik. A 2015-ben befejődött Európai Unió által több mint 90 százalékban támogatott projektnek köszönhetően Surány 1, Surány 2, Surány 3 (részben) rendelkezik a már korábban kiépült vezetékes ivóvíz mellett szennyvíz hálózattal is. Surány 3 egyes részein és Surány 4-ben még nem érhető el vezetékes ivóvíz, szennyvíz csatorna és közvilágítás sem. A teljes surányi úthálózat több, mint 52 kilométeréből jelenleg csak alig 3 százalék rendelkezik szilárd útburkolattal.
Pócsmegyer-Ófaluban található intézmények: óvoda, iskola, orvosi, fogorvosi rendelő, gyógyszertár, posta, valamint a község egyetlen sportpályájának helyére épült rendezvényközpont (PRK) és az új egészségház. Ezzel szemben Surány településrészen semmilyen középület, közintézmény nem található. A két településrész közötti közlekedés kiépített gyalogátkelő és kerékpárút hiányában nem biztosított sem gyalogosan, sem kerékpárral. Tömegközlekedés sincs a településen. Kizárólag gépkocsival lehet biztonságosan közlekedni a két településrész között.
Nevezetességei
[szerkesztés]Pócsmegyer műemlékei:
- református templom barokk stílusban épült 1788-ban.
- Dunára néző Eszterházy-Bercelly kúria Surányban (később Eper csárda, 2024-ben lakóház).[13]
- Pázsit Tófürdő Közkedvelt pihenő és kirándulóhely, ahol strandolni és horgászni is lehet.
- Az augusztus 20-i Szent István napi ünnep kiemelkedő rendezvénye a községnek.
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1807-ben Gáborjáni Szentmiklósy Sámuel református lelkész.
- Itt született 1838. február 15-én Együd István színész, akit földműves szülei papi pályára szántak, ám 1855-ben színi pályára lépett. Miskolcon, Szegeden és Pozsonyban játszott eleinte, majd a Budai Népszínházban játszott Molnár György társulatában. Innen a debrecen-nagyváradi társulathoz került, majd 1875-től a Népszínház tagja lett. Egyik alapító tagja volt az Országos Színészegyesületnek, majd annak 1878-tól pénztárnoka lett. 1882. december 5-én hunyt el Vácon.
- Itt született 1950. szeptember 14-én Bruzsenyák Ilona Európa-bajnok atléta.
Érdekességek
[szerkesztés]- A településen 2024. június 9-én függetlenként polgármesterré választott, kenyai származású Mwajas Kriszta lehet (2024 október 1-jei hivatalba lépése után) Magyarország első színes bőrű településvezetője.[14]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Pócsmegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 2.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Pócsmegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Pócsmegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 26.)
- ↑ Pócsmegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Pócsmegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Pócsmegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Pócsmegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 21.)
- ↑ Pócsmegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 26.)
- ↑ Pócsmegyer Helységnévtár
- ↑ Pócsmegyer Helységnévtár
- ↑ Frenyó Krisztina: Magyarország Páratlan Kincsei: Irány Surány!
- ↑ . 444.hu, 2024. június 25. (Hozzáférés: 2024. június 25.)
További információk
[szerkesztés]- Pócsmegyer Önkormányzatának honlapja
- Pócsmegyer az utazom.com honlapján
- Pócsmegyer a www.utikonyvem.hu oldalon
Tahitótfalu 5 km | Sződliget 4 km | |
Leányfalu 1 km, Tahitótfalun keresztül 11 km | a Duna főága 2 km | |
Szentendre 6 km, Tahitótfalun keresztül 16 km | Szigetmonostor 5 km | Göd 4 km |