Przemyśl – Wikipédia
Przemyśl | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Vajdaság | Kárpátaljai | ||
Járás | Przemyśl | ||
Polgármester | Wojciech Bakun | ||
Körzethívószám | (+48)16 | ||
Rendszám | RP | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 58 408 fő (2021. márc. 31.)[4] | ||
Népsűrűség | 1 324,44 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 44,1 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Przemyśl weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Przemyśl témájú médiaállományokat. |
Przemyśl (ⓘ, IPA: [ˈpʂɛmɨɕl], latinul: Premislia, ukránul: Перемишль, németül: Premissel) város Lengyelországban, a Kárpátaljai vajdaságban, a San-folyó partján. A Bieszczady hegység kapuja fontos műemlékekkel a városban és környékén: Krasiczynben palota, Bolestraszycében arborétum. Fontos közlekedési csomópont: a nemzetközi E40-es út határátkelése Ukrajna felé Medykánál és vasúti átrakó állomás Żurawicában. Multikulturális város, ahol egymás mellett élnek különböző nemzetiségek: lengyelek, ukránok és cigányok, különböző vallások: a domináns katolikusok érsekkel, görögkatolikusok érsekkel, ortodoxok, valamint protestánsok: metodisták, adventisták, baptisták, jehovisták. A második világháborúig jelentős zsidó lakossága is volt, az 1931-i népszámlálás adatai szerint a népesség 29,5%-a ide tartozott, a közösség két zsinagógával rendelkezett. Przemyśl az első lengyel város, ahol zsidó városnegyedről írásos dokumentum létezik: Jehuda ha Kohen zsidó tudós 1085-ben említi. Az első világháborúban Przemyśl erődje súlyos harcok színtere volt.
Története
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Premislia.jpg/250px-Premislia.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/Przemysl_zamek_ruiny.jpg/250px-Przemysl_zamek_ruiny.jpg)
Legendák a város keletkezéséről
[szerkesztés]- Egy bizonyos herceg vadászni indult, és azon a helyen, ahol megölt egy medvét, várost alapított medvével a címerében.
- A mai Przemyśl területén település keletkezett, és sok ember gondolkozott azon, mi legyen a neve. Egy öregasszony azt mondta: „Myśl, nie myśl, najlepszy będzie Przemyśl” (lefordíthatatlan szójáték: „myśl” lengyelül gondolatot jelent, vagyis „Gondolat, nem gondolat, legjobb lesz Przemyśl”). "Myśl!" - felszólító módban: gondolkodj! (nem csak gondolat). A város neve szó szerinti fordításban „Gondold át”. Tehát: gondold át, vagy ne gondold, de legjobb, ha átgondolod.
Történeti kronológia
[szerkesztés]A „vörös városok” egyike
[szerkesztés]- VIII. század – Przemysł-Lestek lendzsán herceg (mindkét név ravaszságot, éleselméjűséget jelent) miután kivívta a terület függetlenségét, a San-folyó mentén várost alapított és saját nevéről Przemyślnek nevezte el. Vallási építészeti emlékek eredeztethetőek ekkortól.
- IX. század – latin püspök behívása, a román kor előtti építészet: rotunda és monostor építése. A honfoglaló magyarok is birtokolták Przemyślt és környékét. Több településnév és néhány sír utal erre, és a várost a későbbiekben is gyakran emlegették „Magyarország kapuja” néven.
- X. század – román építészet: háromhajós bazilika. A század közepén a város a cseheké, majd a 970-80-as években I. Mieszko lengyel fejedelem foglalja el.
- 981-985 – Nagy Vlagyimir kijevi fejedelem háborút folytat az akkoriban az ún. vörös városok közé sorolt Przemyślért és be is veszi. A püspökség székhelyét Vlagyimirba teszik át.
- 1018 – Vitéz Boleszláv Przemyślt az I. (Szent) István magyar király által küldött 500 lovas segítségével újra Lengyelországhoz csatolja.
- 1031 – Przemyślt ismét elfoglalja a Kijevi Rusz (Bölcs Jaroszláv fejedelem). A zsidó negyed kezdetei Przemyślben.
- 1069 – Miután Merész Boleszláv lengyel fejedelem elfoglalja a várost, amely néhány évre a monarchia fővárosa lesz.
- 1086 – A város az orosz Rosztiszlavicsok uralma alá kerül, akik idején, a XII. században egy önálló fejedelemség székhelye.
Orosz-magyar küzdelmek a városért
[szerkesztés]- 1099 - Könyves Kálmán beavatkozott az orosz fejedelmek küzdelmeibe. Egyikük kérésére Przemyśl ellen vonult, de olyan nagy vereséget szenvedett az oroszokkal szövetséges kunoktól, hogy elesett két püspök és ispán is, odaveszett a mozgókincstár, a San-folyó vize pedig magyar vértől vöröslött...
- 1141 - Vlagyimirko fejedelem egyesíti Przemyślt a halicsi fejedelemséggel.
- 1152 - II. Géza magyar király csapatai a San-folyó völgyében nyomulnak előre, majd szövetségeseikkel egyesülve legyőzik a halicsi fejedelmet, és ostrom alá veszik Przemyślben. Vlagyimirko ekkor elismeri a Gézával szövetséges kijevi nagyfejedelem uralmát, és esküt tesz Szent István keresztjére.
- 1188 - 1190 - III. Béla magyar király sikeres hadjárata után két évre fia, András herceg lesz a halicsi uralkodó.
- 1199 - Nagy Román kijevi nagyfejedelem egyesíti Halicsot és Vlagyimirt: a Romanovicsok uralma alatt egyik fénykorát éli a város.
- 1208-9 - Magyar uralom (Korlát fia Benedek erdélyi vajda).
- 1211 - A Győr nembeli Pot nádor vezette magyar sereg elfoglalja a várost.
- 1214 - Az egymással szövetséget kötő II. András magyar király és (Fehér) Leszek lengyel fejedelem elfoglalja Halicsot, Przemyślt Lengyelországhoz csatolják.
- 1215 - II. András visszaszerzi Przemyślt a lengyelektől és fia, Kálmán halicsi király kezébe adja, akit azonban a halicsi bojárok még ebben az évben elűznek.
- 1216 - Kálmán király lengyel segítséggel visszafoglalja Przemyślt és Halicsot.
- 1218 előtt - ortodox püspökség alapítása
- 1219 - Msztyiszlav novgorodi fejedelem elűzi Kálmán királyt.
- 1226 - II. András elfoglalja Przemyślt Msztyiszlavtól, amit az nemsokára visszafoglal.
- 1227-29 - II. András fia (egyben Msztyiszlav veje), András herceg uralkodik itt.
- 1231 - II. András ismét elfoglalja a várost, amelyet aztán fia, András herceg ural.
- 1234 - A magyar uralom vége, a város ismét a Romanovicsoké.
- 1245 - Rosztiszláv magyar csapatokkal elfoglalja ugyan Przemyślt, de nagybátyja, Dániel (aki 1253-tól Halics és Lodoméria királya címet viseli) elől Magyarországra menekül.
Lengyelország fontos kereskedővárosa
[szerkesztés]- 1323 - Az orosz Romanovicsok kihalása után Przemyśl is a lengyel Bolesław Jerzy Trojdenowicz (II. György) uralma alá kerül.
- 1344 – III. Kázmér lengyel király végül Przemyślt az ún. vörös városokkal együtt Lengyelországhoz csatolja az utolsó Trojdenovics uralkodó halála után, aki végrendeletében az országot a lengyel uralkodóra hagyta. A latin szertartású Iván és Miklós püspököket közvetlenül az apostoli szék alá rendelik. Vár épül.
- 1370 - Nagy Lajos magyar király lengyel királlyá válásával Przemyśl ismét magyar kézre kerül.
- 1387 - Nagy Lajos lánya, Hedvig lengyel királynő és férje, Jagelló Ulászló visszacsatolják a várost Lengyelországhoz.
- 1389 – A város új kiváltságokat kap a magdeburgi városi jog alapján. Felépülnek a városfalak a tornyokkal, új templom, kolostorok és városháza.
- 1460 - Megalakul a Krakkói Akadémia itteni tagozata.
- 1498 – III. István moldvai fejedelem elfoglalta Przemyślt és szabad rablást engedélyezett katonáinak. Ezután felgyújtotta a várost, még a templomoknak sem kegyelmezett.
- 1614 – A várost elpusztította a tatár Kantymir Murza.
- 1648 – A Hmelnickij-felkelés idején Kopystyński kozák ezredes körülzárta a várost, de Karol Korniakt megverte.
- 1656 – A Özönvíz idején Douglas svéd tábornok körülzárta a várost, de visszavonult a közeledő Stefan Czarniecki hetman csapatai elől.
- 1657 – II. Rákóczi György erdélyi csapatai átmenetileg elfoglalják a várost.
- 1672 – Przemyśl környékét dúlják a tatárok, de Kormanice mellett szétverik őket a Krystyn Szykowski obszerváns ferences szerzetes vezetése alatt küzdő przemyśliek.
Az erődváros
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/JABLONSKI%281847%29_p038_-_PRZEMY%C5%9AL.jpg/250px-JABLONSKI%281847%29_p038_-_PRZEMY%C5%9AL.jpg)
- 1772 – Lengyelország I. felosztásakor Ausztriához kerül. Ez a város hanyatlásához vezet, mely addig tart, amíg Galícia autonómiát nem kap, és fel nem építik a Przemyśl erődöt, mely Antwerpen és Verdun után a harmadik legnagyobb erőd volt Európában.
- 1914-1915 – Nehéz harcok a városért: Przemyśl ostromai.
- 1918-1919 – Ukrán–lengyel harcok a városért (a przemyśli sasfiókok, vagyis lengyel diákok részvétele).
- 1918-1939 – Járási székhely a lwówi vajdaságban.
- 1931 – A népszámlálás adatai szerint a városban 62 272 fő lakik, ebből 39 430 (63,3%) római katolikus, 18 376 (29,5%) zsidó, 4391 (7%) görögkatolikus és 85 más világnézetű. Przemyśl az egyik nagyváros Krakkó és Lwów között.
- 1939-1941 – Przemyślt elfoglalják a németek, majd a város kettéosztják a San-folyó mentén – Zasanie városrész német, Stare Miasto (Óváros) szovjet megszállás alatt. Az oroszok kiépítik a Molotov-vonalat (bunkerrendszer).
- 1941-44 - Német uralom, a város zsidó lakosságát szinte teljesen megsemmisítik.
- 1944 – A szovjet munkás-paraszt Vörös Hadsereg megszállja a várost; léteztek tervek, hogy Przemyśl vajdasági székhely legyen, de végül győzött az a koncepció, hogy az inkább központi fekvésű, de lényegesen kisebb Rzeszów legyen a vajdaság fővárosa.
- 1944-1947 – A környéken harcok folynak az Ukrán Felkelő Hadsereg partizánjaival, akik felrobbantják a przemyśli sasfiókok emlékművét (később nem a Plac Konstytucjin építették újjá, ahol a két világháború között állt, hanem a San partján.) Az ukránokat kitelepítik (Visztula-művelet) és ukrajnai lengyeleket fogadnak be, így megszűnik a várost több száz évig jellemző multikulturalitás.
- 1945-1975 – járási székhely a rzeszówi vajdaságban.
- 1975-1998 – a przemyśli vajdaság székhelye.
- 1991 – II. János Pál pápa látogatása.
- 1999-től – járási jogú város a kárpátaljai vajdaságban, melynek fővárosa Rzeszów.
Gazdaság
[szerkesztés]Faipara (Zakłady Płyt Pilśniowych=farostlemezgyár), festékgyára (Pollena Astra) van.
Magyar vonatkozások
[szerkesztés]Az első világháborúban magyar katonák ezrei haltak hősi halált a Przemyśl erőd orosz ostromakor. Nekik állít emléket Gyóni Géza, aki egyike volt az erőd védőinek, itt került orosz fogságba, ahonnan nem tért haza.
CSAK EGY ÉJSZAKÁRA…
részletek
- Csak egy éjszakára küldjétek el őket;
- A pártoskodókat, a vitézkedőket.
- Csak egy éjszakára:
- Akik fent hirdetik, hogy – mi nem felejtünk,
- Mikor a halálgép muzsikál felettünk;
- Mikor láthatatlan magja kél a ködnek,
- S gyilkos ólom-fecskék szanaszét röpködnek,
* * * * * * * * * * * * * *
- Csak egy éjszakára küldjétek el őket:
- Hosszú csahos nyelvvel hazaszeretőket.
- Csak egy éjszakára:
- Vakító csillagnak mikor támad fénye,
- Lássák meg arcuk a San-folyó tükrébe,
- Amikor magyar vért gőzölve hömpölyget,
- Hogy sírva sikoltsák: Istenem, ne többet.
- Küldjétek el őket csak egy éjszakára,
- Hogy emlékezzenek az anyjuk kínjára.
- Csak egy éjszakára:
- Hogy bujnának össze megrémülve, fázva;
- Hogy fetrengne mind-mind, hogy meakulpázna;
- Hogy tépné az ingét, hogy verné a mellét,
- Hogy kiáltná bőgve: Krisztusom, mi kell még!
- Krisztusom, mi kell még! Véreim, mit adjak
- Árjáért a vérnek, csak én megmaradjak!
- Hogy esküdne mind-mind,
- S hitetlen gőgjében, akit sosem ismert,
- Hogy hivná a Krisztust, hogy hivná az Istent:
- Magyar vérem ellen soha-soha többet!
- – Csak egy éjszakára küldjétek el őket.
- (Przemysl, november.)
Műemlékek
[szerkesztés]- Tatár-domb: a legenda szerint egy tatár kánt temettek el alatta, a XIX. században pedig az osztrákok erődítményt építettek mellette. 2000-ben a közelében állították fel az ún. Bizalmi Keresztet.
- Mária mennybemenetele római katolikus katedrális: a korábbi román templom helyén a XV-XVI. században, gótikus stílusban épült. A XVIII. században barokkosították, és egy 71 m magas harangtornyot építettek mellé.
- Nagy Kázmér vára (XIV. század): udvarán megtalálhatók Vitéz Boleszláv építkezésének maradványai, a XVI. században pedig reneszánsz stílusban építették át. A vár ad otthont a legrégibb lengyel amatőr színtársulat - Aleksander Fredo Drámai Társaság - színháztermének.
- Főpályaudvar a XIX. századból
- Przemyśli Várostörténeti Múzeum: épülete egy XVI. századi polgárház.
- Keresztelő Szent János görögkatolikus érsekségi katedrális: a XVII. században, barokk stílusban, jezsuita templomnak épült (Jézus Szent Szíve), a XX. században helyőrségi templom volt, 1991-ben pedig II. János Pál pápa a görögkatolikusoknak adta át. XVII. századi ikonosztáza Lubaczówból származik. A templom mögött helyezkedik el az Érsekségi Múzeum.
- a lejtős Piactér (Rynek) műemlék épületei: polgárházak a XVI-XVII. századból, XVI. századi városháza, alatta pincerendszer.
- Mária Magdolna ferences templom: a régi gótikus templom helyén, a XVIII. században késő barokk - klasszicista stílusban épült, belső tere rokokó.
- Karmelita templom és kolostor: a XVII. században épült, majd a görögkatolikusoké lett, akik átépítették, de napjainkra visszakapta eredeti külsejét.
- Páduai Szent Antal obszerváns ferences templom: a XVII. században, védőfallal körbekerítve épült, mellette áll a tatárokat visszaverő Krystyn Szykowski atya emlékműve.
- a bencés rendi apácák kolostora (XVII. század) és Szentháromság templom (XVIII. század): a San túlpartjának legrégibb műemléke.
- a korábbi dominikánus kolostor: eredetileg 1600 körül épült, a XIX. század óta hivatali funkciót tölt be.
- az irgalmas rendi barátok régi kolostora: a XVII. században épült, aztán hivatali épült, majd pártház volt, ma pedig főiskola van benne.
- a karmelita nővérek temploma és kolostora: 1899-1900-ban épült téglafallal körülvéve, neogótikus stílusban.
- Stanisław Orzechowski középkori eredetű udvarháza
- XVIII. századi késő barokk Óratorony: egy soha fel nem épült templom tornyának épült, sokáig tűztoronynak használták, ma pedig a Harang- és Pipamúzeum van benne.
- Városfalmaradványok a XVI-XVII. századból
- Régi zsinagógák
- a Przemyśl erőd maradványai (XIX-XX. század)
- Az egykori Molotov-vonal bunkerei (1939-41)
- Katonai temetők magyar emléktáblákkal és emlékkereszttel
Múzeumok
[szerkesztés]- Przemyśl környékének nemzeti múzeuma
- Harang és pipa múzeum [1]
- Várostörténeti múzeum
- Érsekségi múzeum
- Przemyśli erőd múzeum
- VIII "Łętownia" erőd
- Katonai ortodox templom a Rybotycki állásban
- Állami levéltár [2]
Kultúra
[szerkesztés]Oktatás
[szerkesztés]Főiskolák
[szerkesztés]- Wyższa Szkoła Administracji i Zarządzania w Przemyślu [3] (Adminisztrációs és igazgatási főiskola)
- Wyższa Szkoła Gospodarcza w Przemyślu [4] Archiválva 2006. április 24-i dátummal a Wayback Machine-ben (Gazdasági főiskola)
- Wyższa Szkoła Informatyki i Zarządzania w Przemyślu [5] (informatikai és igazgatási főiskola)
- Państwowa Wyższa Szkoła Zawodowa w Przemyślu [6] (Állami felsőfokú szakiskola)
- Nauczycielskie Kolegium Języków Obcych w Przemyślu [7] (Idegen nyelvek tanítói kollégiuma)
- Kolegium Nauczycielskie w Przemyślu [8] (Tanítóképző)
- Wyższe Seminarium Duchowne w Przemyślu [9] (Papi szeminárium)
Sport
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Stok_narciarski_w_Przemy%C5%9Blu_-_Trasa_nr_1.jpg/250px-Stok_narciarski_w_Przemy%C5%9Blu_-_Trasa_nr_1.jpg)
- Labdarúgás (klubok – Polonia Przemyśl, Czuwaj Przemyśl
- Kosárlabda (Polonia Przemyśl)
- Kézilabda (Czuwaj Przemyśl)
- Sípálya [10]
- Fedett uszoda
- Teniszpályák
- Műjégpálya
- Skate Park
Testvérvárosok
[szerkesztés]Eger, Magyarország
Kamjanec-Pogyilszkij, Ukrajna
Lviv, Ukrajna
Paderborn, Németország
South Kesteven, Anglia
Truszkavec, Ukrajna
Híres przemyśliek
[szerkesztés]- Błogosławiony Jan Balicki – ksiądz
- Przemysław Bystrzycki
- Zbigniew Brzeziński – politológus, Carter amerikai elnök tanácsadója
- Aleksander Dworski
- Andrzej Maksymilian Fredro
- Kazimierz Gurbiel
- Leopold Hauser
- Józef Kałuża
- Kapitan Henryk Jaskuła
- Doktor Henryk Jordan
- Józef Kuryluk – poeta
- Wiesław Langiewicz
- Artur Malawski
- Kazimierz Opaliński – színész
- Stanisław Orzechowski – író
- Rodzina Osińskich
- Helene Deutsch
- Marian Ostafiński
- Mojżesz Schorr
- Józef Sebastian Pelczar – przemyśli püspök, szentté avatták
- Ryszard Siwiec
- Major Mieczysław Słaby
- Marian Stroński – festő
- Jan Śnigurski – przemyśli püspök
- Leonard Tarnawski – orvos
- Bernard Wapowski
- Teitelbaum Mózes - újhelyi rebbe
Források
[szerkesztés]- ↑ https://przemysl.pl/4160/kamieniec-podolski-ukraina.html
- ↑ https://kam-pod.gov.ua/nashe-misto/mista-partneri
- ↑ https://przemysl.pl/35428/miasta-partnerskie-przemysla.html
- ↑ https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813462011-0971672?var-id=1639616&format=jsonapi, JSON, 2022. október 5.
- Szabó László: A nagy temető. Przemyśl ostroma 1914-1915 (Kossuth Könyvkiadó, 1982) ISBN 963-09-1940-0
- Jan Skarbowski: Ziemia Przemyska (Wydawnictwo Artystyczno-Graficzne, Kraków, 1963)
- Bács Gyula: Lengyelország (útikönyv). Panoráma, Bp. 1980