Sástelek – Wikipédia
Sástelek (Sacalasău) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Felsőderna |
Rang | falu |
Községközpont | Felsőderna |
Irányítószám | 417232 |
SIRUTA-kód | 29065 |
Népesség | |
Népesség | 394 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 3 [1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 186 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Sástelek (Sacalasău), település Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Fekvése
[szerkesztés]A Réz-hegység nyúlványai alatt, Margittától délre, Kövesegyháza és Felsőderna közt fekvő település.
Története
[szerkesztés]Sástelek neve 1406-ban tűnt fel először az oklevelekben p. walachalis Sasthelek néven. 1692-ben Sastulek, 1808-ban Sastelek, Szakallaszo, 1851-ben, 1888-ban és 1913-ban Sástelek néven írták.
1851-ben Fényes Elek írta a településről: „Sástelek, románul Szákálátsen, Bihar vármegyében, a Rézalján. Lakja 290 görög katholikus, 3 református, 6 zsidó. Görög katholikus anyatemplom. Határa 1600 hold, ... Határán keresztül foly egy tiszta patak, ... van ezen Barthos Gábor urnak 2 vizimalma, s egy pálinkaháza. Birja Bathos Gábor.”
1910-ben 431 lakosából 48 magyar, 30 szlovák, 327 román volt. Ebből 45 római katolikus, 351 görögkatolikus, 13 református volt. A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Margittai járásához tartozott.
Nevezetesség
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Bihar megye. adatbank.ro
- ↑ Lista monumentelor istorice: Județul Bihor. Ministerul Culturii, 2015. (Hozzáférés: 2017. január 28.)
Források
[szerkesztés]- Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.