Schöpflin Aladár – Wikipédia
Schöpflin Aladár | |
![]() | |
Született | Schöpflin Aladár Mihály 1872. október 4.[1] Maniga |
Elhunyt | 1950. augusztus 8. (77 évesen)[1] Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Gyermekei | Schöpflin Gyula |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Eötvös Loránd Tudományegyetem |
Kitüntetései | Kossuth-díj (1949) |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert (33-2-42) |
![]() A Wikiforrásban további forrásszövegek találhatók Schöpflin Aladár témában. | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Schöpflin Aladár témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Schöpflin Aladár Mihály (Maniga, 1872. október 4. – Budapest, 1950. augusztus 8.[2]) Kossuth-díjas magyar műkritikus, irodalomtörténész, író, műfordító. Schöpflin Géza (1876–1960) költő, műfordító bátyja, Schöpflin Gyula (1910–2004) író apja, Schöpflin György (1939–2021) politológus, politikus nagyapja.
Életpályája
[szerkesztés]Apja Schöpflin Gyula, a Zichy család uradalmi tiszttartója, anyja Greguss Hermina volt.[3]
Evangélikus teológiai tanulmányait Pozsonyban végezte, filozófiát a Budapesti Egyetemen tanult. 1898-ban a Vasárnapi Ujság segédszerkesztője lett. Ezután a Huszadik Század munkatársa is volt. A Nyugatnak kezdettől fogva (1908) munkatársa, egyik vezető kritikusa volt. 1909-től a Franklin Társulat irodalmi titkára. 1918-tól a Vörösmarty Akadémia főtitkára volt. 1919-1923 között a Szózat című napilap irodalmi rovatvezetője volt. Az 1926-ban létrehozott Magyar PEN Club egyik szervezője volt. 1933-1942 között a Tükör című folyóiratnál a színházi rovatot vezette. 1936-tól a Kisfaludy Társaság tagja lett. 1941-től a Baumgarten-díj kurátora, valamint a Magyar Csillag társszerkesztőjeként működött Illyés Gyula mellett. 1948-ban a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagjává választotta.
Felesége Maderspach Irén (Bp., 1887. október 9. – Bp., 1977. január 13.) volt.[4]
Munkássága
[szerkesztés]Jelentős része volt Ady Endre, Móricz Zsigmond és mások elismertetésében. Sokat fordított angolból, franciából, németből. Szerkesztette a Magyar színművészeti lexikont. (Ebből a 2010-es években adatbázis is készült a WJLF munkacsoportjánál http://mek.oszk.hu/08700/08756/html/ ) Számos kisebb tanulmányt és esszét írt a magyar irodalom jeles alkotóiról, arcképvázlatokat a világirodalom klasszikusairól. Kritikusi érdeklődése kiterjedt a konzervatív irodalom képviselőinek műveire is (pl. Szabolcska Mihály, Bárd Miklós). Sok tanulmányban foglalkozott Gyulai Pál, Péterfy Jenő és Ignotus szerepével. Az 1920-as, 1930-as évek irodalmi vitáiba bekapcsolódott, békítő, egyeztető szándékkal írta írásait, felvázolta az irodalmi szakadás politikai hátterét, átfogó képet adott a századelő irodalmáról, elsősorban a Nyugat jelentőségéről.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Sch%C3%B6pflin_Alad%C3%A1r_%C3%A9s_Sch%C3%B6pflin_Gyula_s%C3%ADrja.jpg/200px-Sch%C3%B6pflin_Alad%C3%A1r_%C3%A9s_Sch%C3%B6pflin_Gyula_s%C3%ADrja.jpg)
Művei
[szerkesztés]I. kerület Attila út 79.
- Julien Gordon, Rezeda kisasszony. Elbeszélés, angolból ford. Bp., 1902.
- Elfrida és egyéb amerikai elbeszélések, angolból ford. Bp., 1903.
- Anthony Hope, Peggy a kotnyeles. ford. Bp., 1904.
- Hamlin Garland, Sötét zsarnokság, angolból ford. Bp., 1905.
- Amerikai elbeszélők. (Bret Harte, Mark Twain, Stockton) angolból ford. Bp., 1905. (Magyar Könyvtár 247.)
- Wilde Oszkár, Dorian Gray arczképe, angolból ford. Bp., 1907.
- Wharton Edith, A vidámság háza. Regény. Angolból ford. Bp., 1907.
- A haladás útján; Lampel, Bp., 1911 (Benedek Elek kis könyvtára)
- Magyar írók (1917)
- Magyar írók. Irodalmi arcképek és tollrajzok; Nyugat, Bp., 1917
- A piros ruhás nő. Regény; Franklin, Bp., 1921
- Mossóczy Pál szép nyara. Regény; Franklin, Bp., 1922
- Hatvani professzor feltámadása (elbeszélés, 1923)
- Kitli János szerencséje. Regény; Franklin, Bp., 1924
- Írók, könyvek, emlékek (1925)
- Vége a szép nyárnak (dráma, 1925)
- A piros ruhás hölgy (dráma, 1926)
- Az ördögfiókák. Gyermekregény; Franklin, Bp., 1926
- Balatoni tragédia; Franklin, Bp., 1927
- Magyar színművészeti lexikon. A színjátszás és drámairodalom enciklopédiája, 1-4.; szerk. Schöpflin Aladár; Színészegyesület, Bp., 1929-1931
- Ady Endre (1934)
- Őszi szivárvány (dráma, 1934)
- A magyar irodalom története a XX. században; Grill, Bp., 1937 (Babits Mihály–Gellért Oszkár–Schöpflin Aladár: A magyar irodalom a XX. században)
- Egy magyar könyvkiadó regénye; összeáll. Révay József, Schöpflin Aladár; Franklin, Bp., 1938
- Vihar az akváriumban; Franklin, Bp., 1939
- Mikszáth Kálmán (1941)
- Válogatott tanulmányok; vál., szerk., bev. Komlós Aladár; Szépirodalmi, Bp., 1967
- Schöpflin Aladár Móricz Zsigmondról; vál., előszó Réz Pál; Szépirodalmi, Bp., 1979
- Egy apolitikus elmélkedései; vál., sajtó alá rend., előszó, utószó Schöpflin Gyula; Századvég–Nyilvánosság Klub, Bp., 1994 (Ars scribendi)
- Schöpflin Aladár összegyűjtött levelei; sajtó alá rend., jegyz. Balogh Tamás; Pro Pannonia, Pécs, 2004 (Pannónia könyvek)
- Ady Endre; tan. Balogh Tamás; Polis, Kolozsvár, 2005 (Kettős tükörben)
- Schöpflin Aladár a Vasárnapi Ujságban, 1898–1921; sajtó alá rend. Széchenyi Ágnes; Argumentum, Bp., 2018
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ Gyászjelentése. [2014. március 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 14.)
- ↑ Felsőzéllei evangélikus keresztelési akv. 31/1872. folyószám. https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:9Q97-Y39N-H95
- ↑ Bp. V. ker. állami halotti akv. 11/1977. folyószám.
Források
[szerkesztés]- Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek ISBN 963-8607-10-6
- Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó kiadó, Budapest, 1999 ISBN 9-638157-91-7
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I–XIV. Budapest: Hornyánszky. 1891–1914. [1]
További információk
[szerkesztés]- Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944. , 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994.
- Új magyar életrajzi lexikon I–VI. Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub; (hely nélkül): Helikon. 2001–2007. ISBN 963-547-414-8
- Magyar irodalmi lexikon. Szerk. Ványi Ferenc. Budapest: Studium. 1926.
- Magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1963–1965.
- Új magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Péter László. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6804-7
- Fukári Valéria 2012: Schöpflin Aladár magyarországi apai ősei, családtörténete. Fórum Társadalomtudományi Szemle 2012/1.
- Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969.
- Kampisné Dedinszky Izabella: Schöpflin Aladár irodalmi munkássága; Pesti Lloyd Ny., Bp., 1943 (Bibliográfiai füzetek)
- A hetvenötéves Schöpflin Aladár; emlékkönyv összeáll. Gellért Oszkár, Vidor Miklós; Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium, Bp., 1947
- Fülöp László: Schöpflin Aladár pályaképe; KLTE Magyar és Összehasonlító Irodalomtudományi Intézet, Debrecen, 1993
- Rákai Orsolya: A teljes zenekar. Schöpflin Aladár és a társadalmi modernség irodalmi jelentősége; EditioPrinceps, Bp., 2013 (Klasszikusok)
- Rózsafalvi Zsuzsanna: A portré alakvariánsai Schöpflin Aladár életművében; Ráció, Bp., 2013