Széltalló – Wikipédia
Széltalló (Margine) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Érábrány |
Rang | falu |
Községközpont | Érábrány |
Irányítószám | 417011 |
SIRUTA-kód | 27132 |
Népesség | |
Népesség | 430 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | - |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Széltalló (Margine), település Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Fekvése
[szerkesztés]A Berettyó völgyében, Margittától délkeletre, Sebesújfalu, Berettyókohány és Újbártfalva közt fekvő település.
Története
[szerkesztés]Széltalló nevét 1406-ban p. walachalis Zeltarlow néven említette először oklevél. 1451-ben Zeltarlo, 1808-ban Széltalló, Marsinye ~ Marzsinye, 1913-ban Széltalló néven írták.
1465-ben a Bályokiaké volt. Bályoki Szilveszter ez évben Zeltharlo egészbirtokot zálogba adta Dengelegi Pongrác János erdélyi vajdának és székely ispánnak. 1520-ban a települést mint vámos helyet említették.
1851-ben Fényes Elek írta a településről: „Bihar vármegyében, dombon fekszik, 360 óhitü lakossal, s anytemplommal, 33 urbéri telekkel. Határa 8000 hold, ... Birtokosai: gróf Gyulay Karolina báró Frimont Péterné, gróf Bethlen Ádámné, gróf Degenfeld Pál, gróf Teleki József, báró Radák, gróf Teleki, Eötvös Tamás, Baranyai rész.”
A 19. század első felében a gróf Bethlen, a gróf Teleki és a gróf Degenfeld család volt birtokosa, a 20. század elején pedig Ernst Péter birtoka volt.
1910-ben 703 lakosából 144 magyar, 551 román volt. Ebből 92 református, 539 görögkeleti ortodox, 42 izraelita volt. A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Margittai járásához tartozott.
Nevezetesség
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ Lista monumentelor istorice: Județul Bihor. Ministerul Culturii, 2015. (Hozzáférés: 2017. január 28.)