Szalámitaktika – Wikipédia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Orsz%C3%A1ggy%C5%B1l%C3%A9si_k%C3%A9pvisel%C5%91-v%C3%A1laszt%C3%A1s_szavaz%C3%B3lapja_1949._m%C3%A1jus_15-%C3%A9n.jpg/170px-Orsz%C3%A1ggy%C5%B1l%C3%A9si_k%C3%A9pvisel%C5%91-v%C3%A1laszt%C3%A1s_szavaz%C3%B3lapja_1949._m%C3%A1jus_15-%C3%A9n.jpg)
A szalámitaktika a Magyar Kommunista Párt gyors hatalomra kerülése érdekében az 1945-ös, majd a '47-es magyarországi választás után a többi párttal szemben alkalmazott magatartásának, politikai módszereinek köznyelvi elnevezése volt. Az eljárás lényege az ellenfelek megosztása, meggyengítése és részenkénti megsemmisítése.
A kifejezést Rákosi Mátyás használta először. Szélesebb értelemben ezen taktikát alkalmazta a szovjet megszállási zónában tevékenykedő többi kommunista párt is egyeduralma kiépítéséhez.
Alkalmazása
[szerkesztés]A második világháború végén újjászerveződő politikai életben a kommunisták részben szovjet ösztönzésre és támogatással szinte azonnal nekiláttak a hatalom módszeres kisajátításának, a politikai ellenfelek felszámolásának. Legelőször a fasiszta és szélsőjobboldali pártokat tiltották be, majd nem sokkal később már a főbb rivális pártok vezetőit, vezéregyéniségeit tartóztatták le, vagy ítéltették el koholt vádak alapján börtönbe, vagy szökésre, majd tartós emigrációra kényszerítve őket. Voltak, akiket egyszerűen elraboltattak és a Szovjetunióba hurcoltattak a szovjet csapatokkal, mint például Bethlen Istvánt, a két háború közötti Magyarország egyik legbefolyásosabb politikusát, vagy Kovács Bélát, a háború utáni első, 1945-ös választásokon győztes Kisgazdapárt főtitkárát.
A vezetők, vezéregyéniségek helyébe lépőket, illetve a többi, a kommunista hatalom szemében „veszélyesnek” ítélt párttagokat egyenként, egymástól elszigetelve tették ártalmatlanná: általában megzsarolták, kizáratták a pártokból, visszavonulásra vagy az ország elhagyására késztették. Eszközeikben nem válogattak. Az így meggyengült és megfélemlített pártok többnyire hamar több részre szakadtak, „felszeletelődtek”, majd általában maguktól feloszlottak vagy beszüntették tevékenységüket. A maradék működő demokratikus pártokat 1949 elején a Magyar Függetlenségi Népfrontba kényszerítették, majd hamarosan végleg felmorzsolták, amit egy „belső tisztogatás” is követett; ez utóbbinak esett áldozatul például Rajk László is.
A popkultúrában
[szerkesztés]A szalámitaktikára utalnak Denis Villeneuve Érkezés c. filmjében. [1][2]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Dénes, Varga: Mi az a magyar szó, amit az év sci-fijében emlegetnek? (magyar nyelven). ORIGO, 2016. november 14. (Hozzáférés: 2024. június 16.)
- ↑ Dénes, Varga: Kiderült, hogyan került a magyar szó az Érkezésbe (magyar nyelven). ORIGO, 2016. november 21. (Hozzáférés: 2024. június 16.)
Források
[szerkesztés]- Fogalmak Magyarország Történetéhez, 2000, 1956-os Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és Kutatóintézete Közalapítvány
- A Dunánál : Magyarok a 20. században (1918-2000) Encyclopaedia Humana Hungarica 09. - mek.oszk.hu
- Magyar katolikus lexikon XII. (Seq–Szentl). Főszerk. Diós István; szerk. Viczián János. Budapest: Szent István Társulat. 2007.