Szent László-templom (Furta) – Wikipédia
Furtai római katolikus templom | |
![]() | |
Vallás | keresztény |
Felekezet | római katolikus |
Egyházkerület | berettyóújfalui |
Egyházmegye | Debrecen-Nyíregyházi egyházmegye (1993–) |
Védőszent | I. László magyar király |
Lelkész | Rákóczi Jenő |
Építési adatok | |
Építése | 1782 és 1786 között[1] |
Rekonstrukciók évei | 1985.[2], 1991, 2006[3] |
Stílus | provinciális barokk |
Építtetője | Fáy Ferenc és Kende László |
Felszentelés | 1791[4] |
Alapadatok | |
Hosszúság | 35,40[4] m |
Szélesség | 17,50[4] m |
Magassága | 33,10[4] m |
Építőanyag | tégla |
Elérhetőség | |
Település | Furta |
Hely | Táncsics Mihály u. 1 - 4141 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Furtai római katolikus templom témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A furtai Szent László király római katolikus templom, barokk stílusban épült, de copf stílusjegyeket is tartalmaz. A templomot Fáy Ferenc és Kende László kisprépostok építették 1782 és 1786 között.[5] 1958 óta műemléki védettség alatt áll.[4] A műemlék törzsszáma: 1830, KÖH azonosítója: 5297.[6]
Története
[szerkesztés]Előzmények
[szerkesztés]Furta első templomát valamikor a középkor folyamán építették a római katolikusok.[7] A falu ekkor a nagyváradi prépostsághoz tartozott. A reformáció előretörésével Furta és a környező falvak is, a reformációt követő földesurak kezébe került, akik megkövetelték jobbágyaiktól, hogy kövessék vallásosságukban is uraikat. Így 1557-től már a reformátusok használták a templomot. A templom a török hódoltság alatt elpusztult, a falu pedig szinte teljesen elnéptelenedett.[3] Az 1690-es évek elején, amikor Nagyváraddal együtt Bihar vármegye is felszabadult a török uralom alól, I. Lipót magyar király visszaállította a 134 évig szünetelő nagyváradi püspökséget, így Furta is visszakerült a fennhatósága alá.[8] A település lassan újra benépesült. Először Zsákáról költöztek át „szabadmentelmű” jobbágyok, akik többnyire református vallásúak voltak. Később, 1760-tól idegen nemzetiségű, utóbb „megmagyarosodott” katolikus lakosokat telepítettek a falu úgynevezett „sorosi” (a mai Kossuth utca környéke) részére.[3] Alapi János akkori kisprépost, erdei birtokán egy kápolnát építtetett 1775-ben. Ez az építmény 160 évig állt a katolikus hívők rendelkezésére, amikor 1935-ben életveszélyessége miatt lebontották.[9]
Építése
[szerkesztés]A kisprépostság a telepesek részére kijelölt helyen, a "Soron" (a mai Táncsics Mihály és Kossuth utca sarkán) kezdte el az építkezést. A templomépítést sürgette az a körülmény, hogy egyre gyarapodott a katolikus hitvallásúak száma - az egyébként református többségű Furtán.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Furtai_r%C3%B3mai_katolikus_templom_-_2013.jpg/200px-Furtai_r%C3%B3mai_katolikus_templom_-_2013.jpg)
A falu katolikus egyháza ekkor - és meg hosszú ideig – egyházigazgatási szempontból a nagyváradi püspökség, közelebbről pedig a Sárréti esperesség irányítása alatt állott. A templom építéséhez szükséges téglát a mai Táncsics utca végén vetették, illetve égették. A téglákon két féle monogram ”F. F.” (Fáy Ferenc) és „K. L.” (Kende László) lelhető fel.
A katolikus templom építésének idejéről többféle feljegyzés és vélemény létezik. Az egyik szerint Fáy Ferenc kisprépost 1783-ban építtette a templomot, Kende László kisprépost “csupán” a lelkészlakot létesítette 1776 körül, illetőleg 1783 után a toronyórát csináltatta. Később, 1803-ban pedig kijavíttatta a templomot. Kende Lászlónak a furtai katolikus egyház újra megtelepítésében játszott tevékeny szerepére utal, a ma is meglévő kisharangon lévő felirat: ”Templo Furtensi Donavit. Josephus Agrie 191. Ladislaus Kende de-Kölcse kan. et M.”[10] Meglehetösen elterjedt az a közfelfogás, amely szerint a furtai római katolikus plébániát 1785-ben alapították újra. A leginkább helytálló álláspont viszont az, hogy a templomot Fáy Ferenc és Kende László kisprépostok építtették, 1782 és 1786 között.[11] Az elkészült templomot Szent László király tiszteletére szentelték fel, 1791-ben.[4]
Az épület
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Furtai_r%C3%B3mai_katolikus_templom_-_2010.jpg/280px-Furtai_r%C3%B3mai_katolikus_templom_-_2010.jpg)
A furtai katolikus templom, kora építészetének egyik remeke.[12] Egyhajós, nyugati főhomlokzati középtornyos templom. Gazdagon tagolt provinciális barokk stílusban épült, de kialakításában és formaképzésében, copf stíluselemeket is tartalmaz. Formájában eltér az általánosan használatos vidéki templomoktól. A sík mennyezettel készült templomhajóhoz dúsan tagozott íves falkiképzéssel csatlakozik a jellegzetes barokk hagymasisakkal fedett toronytest, amelynek magassága a kereszt aljáig 33,1 méter.[3] A félkör lezárású szentélyrész, visszaugró alaprajzzal készült, két oldalon toldalékszerűen csatlakozó alacsonyabb sekrestyével. Főbejáratát a hajó elé állított torony alsó részében helyezték el, így ezt az oldalt mint főhomlokzatot, hangsúlyosan alakították ki.[13] Külső hossza 35,4 méter, szélessége 13 méter, mely két oldalon a szentélyhez illeszkedő sekrestyével és hittanteremmel 17,50 méterre szélesedik. A 18. század végén készült barokk stílusú márvány főoltár mellett, a Szentsír mellékoltár klasszicista stílusban a 19. század első felében épült. Az orgonát Kiszel István debreceni mester készítette 1877-ben.[4]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Vende Aladár: Bihar vármegye községei-Furta. Borovszky Samu – Sziklay János: Magyarország vármegyéi és városai. Arcanum Adatbázis Kft. 2004.
- ↑ Furta Krónikáskönyve 73.old.
- ↑ a b c d Magyar Kurír 2006
- ↑ a b c d e f g Tóth Béla 2006
- ↑ Furta Krónikáskönyve 65. old.
- ↑ Római katolikus templom–Furta. Műemlékem.hu
- ↑ Furta Krónikáskönyve 65. old.
- ↑ Furta Krónikáskönyve 65. old.
- ↑ Furta Krónikáskönyve 66.old.
- ↑ Furta Krónikáskönyve 67. old.
- ↑ Furta Krónikáskönyve 68. old.
- ↑ Furta Krónikáskönyve 68.old.
- ↑ Furta Krónikáskönyve 69. old.
Források
[szerkesztés]- ↑ Furta Krónikáskönyve 1998: Dr. Baranyi Béla és Jordán Sándor. Furta Krónikáskönyve. Furta Község Önkormányzata, 65–74. o.. ISBN: 963-03-5976-6 (1998)
- ↑ Magyar Kurír 2006: Tóth Béla: Megújult Furtán a római katolikus templom. Katolikus hírportál. Magyar Kurír – Katolikus hírportál. (Hozzáférés: 2006. november 15.)
- ↑ Tóth Béla 2006: Tóth Béla: Megújul a furtai Római Katolikus templom. Debrecen-Nyíregyházi egyházmegye honlapja. [2015. április 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. szeptember 25.)