Szupernóva-maradvány – Wikipédia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/Sig06-030.jpg/250px-Sig06-030.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/STScl-2005-15.png/250px-STScl-2005-15.png)
A szupernóva-maradvány (angolul supernova remnant, SNR) izzó gázfelhő, mely egy csillag szupernóvaként történő fellángolása után képződik a csillag lerobbant külső rétegeiből. A robbanás hatására a maradványt határoló lökéshullám beleütközik a környező csillagközi gázba (ennek nagy része a csillag által, csillagszél formájában előzőleg ledobott anyag), felizzik, majd folyamatosan tágulva néhány tízezer évig marad látható, miközben lelassul, lehűl, és szétoszlik a környezetben. A felhő közepén gyakran megfigyelhető a csillag magjából képződött pulzár, neutroncsillag, vagy fekete lyuk, de ez az esetek egy részénél (a robbanás aszimmetrikus mivolta miatt) igen nagy sebességgel kidobódik a felhőből. A legismertebb szupernóva-maradvány a Rák-köd.
További információk
[szerkesztés]Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |