Völgyesi Ferenc – Wikipédia
Völgyesi Ferenc | |
Született | 1895. február 21.[1] Budapest |
Elhunyt | 1967. július 3. (72 évesen)[2] Brüsszel[3] |
Állampolgársága | magyar[4] |
Foglalkozása |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Völgyesi Ferenc témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Völgyesi Ferenc András ( Budapest, 1895. február 11.[5] – 1967. július 3., Brüsszel-Uccle)[6] magyar orvos, neurológus, hipnotizőr; számos (főleg hipnózissal foglalkozó) tanulmány és könyv írója. Virágzó magánpraxisa volt, hírnevet szerzett Magyarországon és külföldön egyaránt.[7] Több tízezer alkalommal használta a hipnózist munkája során; szélesebb körű hírneve azonban az állatokkal végzett hipnózisnak köszönhető.[7]:59–60
Ötven éves orvosi gyakorlata során írásait publikálták, majd újra kiadták. Huszonöt könyve jelent meg magyar, angol, francia, német, spanyol és orosz nyelven.[8]
Élete
[szerkesztés]Származása
[szerkesztés]1895-ben született Völgyesi Ábrahám (Adolf) és Klein Hermina (Mária) gyermekeként,[9] jómódú zsidó családban.[10][11] Édesapja a budapesti Zöldvadász étterem és a Trieszti nők nevű kocsma tulajdonosa volt. Apja halála után az édesanyja vezette tovább ezeket, és bérházakba fektetett be.[12] Eredetileg zsidó vallású volt,[11] de 1938-ban ő és családja áttért az evangélikus hitre. [10]
Korai évek
[szerkesztés]Gimnazista korában találkozott először hipnotikus mutatvánnyal, majd ekkor, 17 évesen hipnotizált először, többek közt egy 18 éves lányt, aki három napig mélyalvásban is maradt.[13]
1912–1914-ben a Budapesti Tudományegyetem Anatómiai Intézetének gyakornoka, majd tanársegédje volt. Sebészként dolgozott, majd neurológus oklevelet szerzett.
1917-ben szerezte meg orvosi diplomáját.[8] Ebben az évben egyik alapítója volt az Orvosok Szakszervezetének, valamint az újpesti és rákospalotai Országos Mentőegyesületnek. Az első világháború során érzéstelenítő hiányában több száz műtétet hajtott végre hipnózis alatt.[14]
Fénykora
[szerkesztés]A Katonai Parancsnokságnál szolgált, majd áthelyezték a 72. tüzérzászlóaljhoz, az 1. hadosztályhoz, 1918-1919-ben a Magyar Vörös Hadsereg fő rohammentőse volt, majd orvos-főhadnagy lett.[15]
1920-ban adta ki a Hipnózis: A hipnózis helye és alkalmazása a modern gyógyászatban című könyvét,[16] majd 1938-ban Ember- és állathypnosis című művét.
A két világháború közötti időszakban a Szt. János Kórház Neurológiai és Ortopédiai Klinikán dolgozott. Az igazságügyi orvosszakértői bizonyítvány megszerzése után 1927-ben igazságügyi szakértőként is tevékenykedett.[17]
1939-ben feleségével bejárta Észak-Amerikát és Európát, előadást tartott a Yale Egyetemen. Többek között Clark L. Hull, William Brown, Julian Huxley és Carl Gustav Jung is fogadta. [7]:68–69
A budapesti Zichy Jenő utca 1. szám alatti lakásában lévő orvosi rendelője a második világháború utolsó napjaiban is működött, Ara Jeretzian vezetésével mintegy 400 zsidó életét mentette meg.[18][19][20]
Szolgálata során számos kitüntetésben részesült, majd Magyarország 1945-ös szovjet megszállása után a Tanácsköztársaságért Emlékéremmel is kitüntették. [21]
Kommunista korszak
[szerkesztés]1949-ben a Magyar Kommunista Párt lapjában bírálták állítólagos tudománytalan módszerei miatt, és egy időre kizárták az Orvosok Szakszervezetéből is.[22] [7]:74
1950-ben a Péterfy Kórházban kezdett dolgozni, ideggyógyász főorvos volt,[23] miközben magánrendelőjén továbbra is fogadta a betegeket.[24]
A Magyar Titkosszolgálat legkésőbb 1957-ben ("Sarlatán" kódnéven) megkezdte megfigyelését,[25] és ezt legalább 1963 májusáig folytatta.[26]
1962-től, "Viktor" kódnéven ő maga is beleegyezett, hogy ügynökként vagy informátorként részt vegyen a magyar titkosszolgálat munkájában. Felkérték vagy felajánlották neki, hogy kémkedjen olyan emberek után, akikhez családi, szakmai és társadalmi kötelékek fűzik, például vejei után (egyikük a brüsszeli Európai Közös Piac Kabinetének nyelvi tolmácsa volt); páciensei (köztük a budapesti osztrák nagykövetség első titkára), Bruce Gelb „amerikai milliomos” és John Michael Montias közgazdász és művészettörténész után. Völgyesi elsődleges motivációja az volt, hogy engedélyt szerezzen magának és feleségének a külföldre utazáshoz, mivel korábban mindhárom gyermekük emigrált Magyarországról.[7]:71–74
1963 tavaszán az Amerika Hangja közölt egy jelentést, miszerint Völgyesi az ÁVH vezetőjének parancsára hipnotizálta Mindszenty József bíborost, az ellene folyó eljárás során. Úgy tűnik, ez a jelentés eredményezte, hogy Völgyesitől és feleségétől megtagadták a beutazási vízumot Kanadába. Késett az Egyesült Államokba szóló vízumuk kiadása is, ami lehetetlenné tette, hogy ott meglátogassák a lányukat és annak újszülött babáját.[27]
1967 nyarán, külföldi útjáról hazatérőben, Brüsszelben halt meg.[8]
Főbb művei
[szerkesztés]- A hipnózis helye és alkalmazása a modern gyógyászatban; Garai Ny., Bp., 1920
- Csoda vagy természeti törvény? Az okkultizmus, kondicionalizmus és hipnózis-pszichológia jelentősége a kultúra fejlődésében; Jókai Ny., Bp., 1924 (Lélek és természettudomány)
- Hipnózis-gyógymód a szervi és lelki betegségeknél; Hippokrates, Bp., 1928 (Lélek és természettudomány)
- Lelki-gyógymód a szervi és kedély betegségeknél; Hippokrates, Bp., 1929 k.(Lélek és természettudomány)
- Mesmer és a "gyógydelejezés"; Novák Rudolf és Tsa. Ny., Bp., 1933 (Lélek és természettudomány)
- Üzenet az ideges embereknek!; 2. jav., bőv. kiad.; Novák, Bp., 1936 (Lélek és természettudomány)
- Ember- és állat-hypnosis. Tekintettel az agy phylo- és ontogenesisére; Novák, Bp., 1938 (Lélek és természettudomány)
- Minden a lélek. A démonológiától a gyógyhipnózisig. Orvosok és orvostanhallgatók részére; 4. bőv. kiad.; Dante, Bp., 1943 (Lélek és természettudomány)
- Férfi lélek – női lélek. A yang-yin elv a természetben. Orvosok és orvostanhallgatók számára, 1-2.; Vörösváry, Bp., 1943 (Lélek és természettudomány)
- Testi táplálék – lelki táplálék; Magyar Vegetárius Egyesület, Bp., 1947 (Természetes élet könyvtára)
- "A megoperált lélek". Lélek és homlokagy. Orvosoknak és orvostanhallgatóknak; Athenaeum, Bp., 1948 (Lélek és természettudomány)
- Völgyesi Ferenc–Buga László: Az egészségért mindenki felelős; Egészségügyi Minisztérium–Medicina, Bp., 1957 (Betegek iskolája)
- Az orvosi hipnózis. I. P. Pavlov és a hipnózis. A pszichés befolyásolhatóság technikája; Medicina, Bp., 1962
- Emberek, állatok hipnózisa; német nyelvű kéziratból ford. Kenesei István; Medicina, Bp., 1973
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ Petőfi Irodalmi Múzeum névtér, 2022. augusztus 15., PIM2069481
- ↑ Orvosi Hetilap (magyar nyelven). Akadémiai Kiadó, 1967. november 5.
- ↑ In memoriam Völgyesi Ferenc (1895-1967)
- ↑ Identifiants et Référentiels (francia nyelven). Agence bibliographique de l'enseignement supérieur. (Hozzáférés: 2020. március 8.)
- ↑ Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára (Historical Archives of the Hungarian State Security, henceforth: ÁBTL) file number 3.2.4/K-43/T, p. 50.
- ↑ ÁBTL 3.2.1/Bt-948, p. 244.
- ↑ a b c d e Gyimesi (2018. szeptember 6.). „Hypnotherapies in 20th-century Hungary: The extraordinary career of Ferenc Völgyesi” (angol nyelven). History of the Human Sciences 31 (4), 70. o. DOI:10.1177/0952695118790414. ISSN 0952-6951.
- ↑ a b c Völgyesi: Emberek, állatok hipnózisa (előszó), 1973, Medicina
- ↑ ÁBTL 3.2.4/K-43/T, pp. 50-51; ÁBTL 3.2.1/Bt-948, p. 46.
- ↑ a b ÁBTL 3.2.1./Bt-948, p. 103.
- ↑ a b Jeretzian, Ara. A védett ház. Uzhorod: Intermix, 28. o. (1993). ISBN 963-8129-23-9
- ↑ ÁBTL 3.2.1./Bt-948, p. 113.
- ↑ Völgyesi, Ferenc. Hypnosis of Man and Animals: With Special Reference to the Development of the Brain in the Species and in the Individual. London: Bailliére, Tindall & Cassell, 127. o. (1966). ISBN 9780702000133
- ↑ FERENC VÖLGYESI (1885-1967): L'HYPNOSE ET LE MYSTÈRE CÉRÉBRAL
- ↑ Magyar Zsidó Lexikon: Völgyesi SZEMÉLYNÉV: Völgyesi Ferenc. mek.niif.hu. (Hozzáférés: 2024. május 19.)
- ↑ WorldCat. OCLC 909693851
- ↑ ÁBTL 3.2.1./Bt-948, p. 52, 114.
- ↑ Regelbrugge, Paul V.. The Yellow Star House: The Remarkable Story of One Boy's Survival In a Protected House In Hungary (angol nyelven). Morrisville, North Carolina: Lulu Press (2019). ISBN 978-1-4834-7593-6[halott link]
- ↑ Kerenyi, Norbert. Stories of a Survivor. Bloomington, Indiana: Xlibris, 108. o. (2011). ISBN 978-1453597590
- ↑ Ara Jeretzian (1918–2009) (magyar nyelven). Nullaév. (Hozzáférés: 2024. május 20.)
- ↑ ÁBTL 3.2.1./Bt-948, pp. 103, 131.
- ↑ ÁBTL 3.2.1/Bt-948, pp. 60, 131
- ↑ Orvosi Hetilap, 1967. november (108. évfolyam, 45-48. szám)1967-11-05 / 45. szám
- ↑ ÁBTL 3.2.1./Bt-948, pp. 131, 140, 143.
- ↑ ÁBTL 3.2.1./Bt-948, pp. 24, 48-50.
- ↑ ÁBTL 3.2.1./Bt-948, pp. 166-167.
- ↑ ABTL 3.2.1/Bt-365/3, p. 11; ABTL 3.2.1/Bt-948, pp. 190, 194.