Åbo Akademi – Wikipedia
Åbo Akademi | |
![]() | |
Engelska: Åbo Akademi University | |
Latin: Academia Aboensis | |
Grundat | 1918 |
---|---|
Studerande på grundnivå | 5 500 |
Studerande på avancerad nivå | 897 |
Säte | Åbo, Finland |
Campus | Åbo och Vasa |
Medlemskap | Coimbra-gruppen |
Webbplats | www.abo.fi |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/64/%C3%85bo_Akademi_main_building.jpg/250px-%C3%85bo_Akademi_main_building.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Former_steam_mill_in_Vaasa.jpg/250px-Former_steam_mill_in_Vaasa.jpg)
Åbo Akademi (ÅA) är ett svenskspråkigt finländskt universitet i Åbo i Finland. Det är världens enda helt svenskspråkiga högskola utanför Sverige med mer än en fakultet. Det grundades år 1918 och har idag fyra fakulteter: fakulteten för humaniora, psykologi och teologi, fakulteten för naturvetenskaper och teknik, fakulteten för pedagogik och välfärdsstudier samt fakulteten för samhällsvetenskaper, ekonomi och juridik. Universitetet har campus i Åbo och Vasa.
Åbo Akademi har 2020 omkring 5 500 inskrivna studerande, varav 4 900 grundexamensstuderande och 650 forskarstuderande, samt 1 100 anställda. Årligen utexamineras ungefär 500 magistrar och 65 doktorer.[1]
Universitetet är medlem av Coimbragruppen.
Alla grundexamensstuderande hör till Åbo Akademis Studentkår.
Vid Åbo Akademi finns två studentkörer, damkören Florakören och manskören Brahe Djäknar, båda med Ulf Långbacka som dirigent sedan 1991.[2]
Rektor för Åbo Akademi var från augusti 2019 till november 2021 Moira von Wright.[3][4] Carl G. Gahmberg[5] fungerar som Åbo Akademis kansler under åren 2020-2024. Sedan 2 februari 2022 är Mikael Lindfelt rektor.
Historik
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/%C3%85bo_Akademi_Domvillan.jpg/250px-%C3%85bo_Akademi_Domvillan.jpg)
Det nuvarande Åbo Akademi instiftades 1917 och inledde sin verksamhet 1918.[6] Dels ville man att Åbo åter skulle bli en universitetsstad – Kungliga Akademien i Åbo hade flyttats till Helsingfors efter Åbo brand – dels ansåg man att Helsingfors universitet, som den nu hette, var alltför finskdominerat.
Akademin grundades genom bidrag av 35 personer, bland dem bröderna Ernst och Magnus Dahlström. Så småningom fick akademin statsbidrag, första gången 1950, årligen sedan 1963. Akademin förstatligades 1981.[6]
Ursprungligen hade akademin tre fakulteter: en humanistisk, en statsvetenskaplig (den första i Norden) och en naturvetenskaplig. En kemisk-teknisk fakultet och en teologisk fakultet grundades genom särskilda donationer 1920 respektive 1924. År 1974 grundade den pedagogiska fakulteten och 1992 den vårdvetenskapliga fakulteten i Vasa. Handelshögskolan som inrättats 1927 genom ett testamente, sammanslogs med akademin 1980.[6] Den statsvetenskapliga fakulteten och handelshögskolan bildade ekonomisk-statsvetenskapliga fakulteten. Akademin hade då sju fakulteter.
Den nya universitetslagen[när?] ledde till radikal ändring av förvaltningsstrukturen.
Rektorslängd
[redigera | redigera wikitext]- 1918–1921: Edvard Westermarck
- 1921–1929: Severin Johansson
- 1929–1936: Otto Andersson
- 1936–1942: Rolf Pipping
- 1942–1950: Georg Olof Rosenqvist
- 1950–1957: Lars Erik Taxell
- 1957–1962: Sven Lindman
- 1962–1966: Oscar Nikula
- 1966–1969: Nils Erik Enkvist
- 1969–1975: Karl-Gustav Fogel
- 1975–1978: Kurt Nyholm
- 1978–1982: Bill Widén
- 1982–1988: Caj-Gunnar Lindström
- 1988–1997: Bengt Stenlund
- 1997–2005: Gustav Björkstrand
- 2006–2014: Jorma Mattinen
- 2015–2019: Mikko Hupa[7]
- 2019–2021: Moira von Wright[3][8]
- 2022–: Mikael Lindfelt[9]
Fakulteter och utbildningslinjer
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Turku_Old_Observatory.jpg/250px-Turku_Old_Observatory.jpg)
Sedan den 1 januari 2015 har Åbo Akademi fyra fakulteter. Utbildningen organiseras i utbildningslinjer bestående av ämnen och/eller ämneskluster.
Fakulteten för humaniora, psykologi och teologi
[redigera | redigera wikitext]- Utbildningslinjen för kultur, filosofi och historia
- Utbildningslinjen för logopedi
- Utbildningslinjen för psykologi
- Utbildningslinjen för språk
- Utbildningslinjen för teologi
Fakulteten för pedagogik och välfärdsstudier
[redigera | redigera wikitext]- Utbildningslinjen för allmän pedagogik och vuxenpedagogik
- Utbildningslinjen för lärare i småbarnspedagogik
- Utbildningslinjen för hälsovetenskaper
- Utbildningslinjen för klasslärare
- Utbildningslinjen för socialvetenskaper
- Utbildningslinjen för speciallärare
- Utbildningslinjen för ämneslärare
Fakulteten för samhällsvetenskaper, ekonomi och juridik
[redigera | redigera wikitext]- Utbildningslinjen för ekonomi
- Utbildningslinjen för juridik
- Utbildningslinjen för samhällsvetenskaper
Fakulteten för naturvetenskaper och teknik
[redigera | redigera wikitext]- Utbildningslinjen för biovetenskaper
- Utbildningslinjen för informationsteknologi
- Utbildningslinjen för naturvetenskaper
- Utbildningslinjen för farmaci
- Utbildningslinjen för kemiteknik
Fakulteterna leds av dekaner och utbildningen inom en utbildningslinje koordineras av utbildningsansvariga.
Åbo Akademis bibliotek
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/%C3%85bo_Akademis_bibliotek.jpg/250px-%C3%85bo_Akademis_bibliotek.jpg)
Åbo Akademis biblioteks verksamhet inleddes 1919, strax efter akademins. Biblioteket har sedan det grundades haft friexemplarsrätt, rätt att få ett exemplar av det som trycks i Finland[10] (och visst annat material), nu som ett av sex sådana universitetsbibliotek. Biblioteket har huvudsakligt ansvar för den finlandssvenska litteraturen – och kallas för det finlandssvenska nationalbiblioteket[11] – och har också näst Finlands nationalbibliotek (f.d. Helsingfors universitets bibliotek) de största samlingarna av gamla böcker i Finland. Bibliotekets handskrifts- och bildenhet samlar brev, dagböcker och annat material av intresse för folklivs- och historieforskning.
Åbo Akademis bibliotek innehar och förvaltar ett betydande kulturellt arv, främst finlandssvenskt och finländskt, bestående bland annat av handskrifter (t.ex. manuskript), brevsamlingar, bilder (landets största bildsamling, grundad 1911[6]), inkunabler, med mera.[12]
Tack vare en donation år 1934 från Gertrud (1870–1959) och Gösta (1869–1955) Branders kunde ett bibliotekshus byggas. Arkitekt var Erik Bryggman.[13] Makarna Branders' enda barn, Else Branders (1901–1997), fortsatte i sina föräldrars fotspår. Hennes testamente gav Stiftelsen för Åbo Akademi en stor förmögenhet. Familjens Branders har varit och är av mycket stor betydelse för Åbo Akademis biblioteks verksamhet.[14]
Biblioteket är ett forskningsbibliotek, i första hand avsett för forskare och studerande vid Åbo Akademi, men betjänar också allmänheten. Biblioteket betjänar vid fyra servicepunkter, Arkens bibliotek, ASA biblioteket och Boktornet i Åbo samt Academillbiblioteket i Vasa.
Sedan augusti 2021 är Yrsa Neuman överbibliotekarie för Åbo Akademis bibliotek.
Samlingar och kulturföremål
[redigera | redigera wikitext]Förutom biblioteket förvaltar Åbo Akademi en rad kulturhistoriska platser och en betydande konstsamling. De kulturhistoriska verksamheter som ingår i akademiens förvaltning är Museet Ett hem, Sibeliusmuseum, Sjöhistoriska museet med Sigyn, Kankas gård i Masku (avyttrad), Mineralsamlingen, Mynt och medaljsamlingen och konstsamlingen.[15]
Stora delar av konstsamlingen kom till via de Dahlströmska donationerna och har inte kommit till stånd genom ett metodiskt samlande utan via olika donationer. Många av målningarna består av porträtt av personer som har haft anknytning till det gamla Åbo Akademi. Samlingen omfattar omkring 800 arbeten i olja, akvarell, pastell, teckningar, reliefer, skulpturer eller grafik. Få av konstverken är placerade så att de är publika för allmänheten utan de är hängda i Akademi-komplexets alla lokaler inklusive kontor, arbetsrum och konsitoriesalar. Med några års mellanrum brukar man i samarbete med Åbo konstmuseum anordna utställningar med delar av konstsamlingen. Bland verken ingår målningar av Aksell Gallen-Kallela, Henry Milbourne, Severin Falkman, Berndt Lindholm och Eero Järnefelt.[15]
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”Startsida”. Åbo Akademi. https://www.abo.fi/. Läst 18 augusti 2020.
- ^ [1] svenska.yle.fi
- ^ [a b] ”Moira von Wright är Åbo Akademis nya rektor”. https://www.abo.fi/nyheter/moira-von-wright-ar-abo-akademis-nya-rektor/. Läst 6 augusti 2019.
- ^ Gestrin-Hagner, Maria (2 november 2021). ”Moira von Wright: ”Jag har inte gjort några tjänstefel”” (på svenska). Hufvudstadsbladet: s. 6. https://www.hbl.fi/artikel/abo-akademis-rektor-moira-von-wright-far-sparken/. Läst 7 november 2021.
- ^ Svenska Yle. Läst 14 nov 2019.
- ^ [a b c d] Åbo Akademi i Uppslagsverket Finland (webbupplaga, 2012). CC-BY-SA 4.0
- ^ ”Rektorer genom tiderna”. Åbo Akademi. https://www.abo.fi/rektorer-genom-tiderna/. Läst 30 maj 2018.
- ^ ”Åbo Akademis styrelse säger upp Moira von Wright”. Åbo Akademi. 1 november 2021. https://www.abo.fi/nyheter/abo-akademis-styrelse-sager-upp-rektor-moira-von-wright/. Läst 1 november 2021.
- ^ [2] svenska.yle 2 feb 2022. Läst 2 feb 2022.
- ^ ”Lagstadgad rätt till friexemplar av inhemskt tryck”. Åbo Akademi. Arkiverad från originalet den 29 april 2013. https://archive.is/20130429161000/http://www.abo.fi/bibliotek/bibfriexemplar.
- ^ Vetenskapliga bibliotek i Uppslagsverket Finland (webbupplaga, 2012). CC-BY-SA 4.0
- ^ http://bibbild.abo.fi/hereditas/
- ^ ”Historia och arkitektur”. Åbo Akademi. Arkiverad från originalet den 13 februari 2013. https://archive.today/20130213070447/http://www.abo.fi/bibliotek/bibhistoria.
- ^ Mustelin, Olof: "En osjälvisk längtan att skänka forskningen ett starkt stöd". Familjen Gösta Branders och Åbo Akademis bibliotek. Åbo Akademis förlag, Åbo 2001.
- ^ [a b] Åbo Akademi, sid. 8–12. 1993. ISBN 952-9576-01-3
Litteratur
[redigera | redigera wikitext]- Villstrand, Nils Erik (2019). Åbo Akademi i sin början 1918–1945. Åbo: Åbo Akademis förlag. ISBN 978-951-765-925-3
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Åbo Akademi.
- Officiell webbplats
|
|