Bergsunds Mekaniska Verkstad – Wikipedia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Bergsunds_mek_verks.jpg/250px-Bergsunds_mek_verks.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Bergsunds_mekaniska_verkstad_-_Sveriges_industri_-_dess_storm%C3%A4n_och_befr%C3%A4mjare.jpg/250px-Bergsunds_mekaniska_verkstad_-_Sveriges_industri_-_dess_storm%C3%A4n_och_befr%C3%A4mjare.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/MS_Nordanvind_01.jpg/250px-MS_Nordanvind_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/Bron_till_Restaurangholmen_2013a.jpg/250px-Bron_till_Restaurangholmen_2013a.jpg)
Bergsunds Mekaniska Verkstads AB är en tidigare varvs- och verkstadsindustri belägen intill Liljeholmsviken vid Bergsund, Hornstull, på Södermalm i Stockholm.
Historik
[redigera | redigera wikitext]Verksamheten startade med att skotten Thomas Lewis anlade ett järngjuteri enligt brittisk modell 1769. Verksamheten utökades under 1700- och 1800-talen med nya verkstäder. Ny ägare 1807 blev Gustaf Daniel Wilcke och Samuel Owen arbetade åt honom i nära tre år och ledde arbetet med Sveriges första egenkonstruerade ångmaskin.
Efter O. Telander och A. P. L. Hammars köp av verkstäderna på 1840-talet byggdes anläggningen ut med en stapelbädd för skeppsbyggeri. Anton Wilhelm Frestadius inköpte verkstaden 1858 och den utvecklades starkt under hans tid. Tre år efter Frestadius död, år 1867, ombildades firman till Bergsunds mekaniska verkstads aktiebolag med ett kapital av 700 000 kronor.
Under Carl August Lindvalls tid som chef (1875-1890) rådde högkunjuktur inom sjöfartsnäringen och på femtio år från 1858 byggde varvet närmare 200 ångfartyg. För att kunna bygga fartyg större än dåvarande Nils Ericsons sluss i Stockholm medgav, anlades på 1870-talet filialen Finnboda Slip (senare Finnboda varv) vid Saltsjön i Nacka socken. Där blev ingenjören Kurt von Schmalensée chef fram till 1916. Han övertog även ledningen för Bergsunds mellan 1905 och 1916.
Utöver varvsverksamheten var även tillverkning av gjutjärnsbroar en viktig verksamhet för företaget och fram till sekelskiftet tillverkades de allra flesta av svenska statens järnvägsbroar på Bergsunds.
I början av 1900-talet investerades också för produktion av råoljemotorer. Efter ekonomiskt lyckade år runt sekelskiftet började företaget få problem med lönsamheten och 1916 såldes Finnboda varv till Stockholms Rederi AB Svea.[1] Företaget trädde i likvidation 1924 men rekonstruerades och fortsatte med sin verksamhet till 1929 då byggnaderna revs för att bereda plats för bostäder.
Byggda fartyg i urval
[redigera | redigera wikitext]- Hjulångaren Enköping, 1851
- S/S C M Bellman, 1861
- Räfsund, 1862
- Haparanda, 1864
- Elfängen, 1865
- Robert, 1866
- Hermes, 1867
- Brage, 1870
- Gefle, 1870
- Piteå, 1870
- Nya Åkers Kanal, 1871
- Stockholm, 1871
- Nautilus, 1872
- Nya Enköping, 1872
- Nya Engsö, 1874
- M/S Elfkungen, 1875
- Astrea af Stockholm, 1875
- Bengt, 1876
- Dalaröström, 1876
- Sigrid, 1877
- Drott, 1877
- S:t Erik, 1877
- Stocka, 1877
- Sjöfröken, 1880
- Strömma kanal, 1884
- Enköping I, 1885
- S/S Thor, 1887
- Norrland, 1889
- Tekla, 1889
- Ahkera, 1890
- S/S Gustaf Lagerbjelke, 1890
- Eskilstuna, 1890
- Murtaja, 1890
- Lidingö, 1891
- M/S Kung Carl Gustaf, 1892
- S/S Trafik, 1892
- M/S Nordanvind, 1894
- Najaden, 1896
- Gani Ousejnoff, 1899
- M/S Prins Carl Philip, 1901
- HMS Wasa
- M/S Oden Gamle, 1902
- S/S Gustafsberg III, 1905
- M/S Östanå I, 1906
- S/S Ljusterö, 1908
- S/S Östanå II, 1908
- Abraham Rydberg II, 1912
- M/S Gustaf III, 1912
- S:t Erik, 1913
- M/S Simson, 1914, nu restaurangfartyg i Västervik
- Trio, 1914
- Nya Avvande, 1914
- Fyrskepp N:o 29, 1915
- Kolbjörn, 1917
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Lazarus (1903). Svenska millionärer: minnen och anteckningar. 8. Stockholm. sid. 221-222. Libris 68706. https://runeberg.org/millionar/8/0220.html
Noter
[redigera | redigera wikitext]Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Frestadius, Otto; Matérn, Åke von (2002). Ottos minnen: en 1800-talsborgares öden och äventyr i Stockholm och på kontinenten. Stockholm: Norstedt. Libris 8424376. ISBN 91-1-301013-1
- Gustavsson, Bengt (1980). ”Bergsunds mekaniska verkstads arkiv.”. Årsmeddelande / Föreningen Stockholms företagsminnen (Stockholm : Föreningen Stockholms företagsminnen, 1981-1988) 1980,: sid. 11-12 : ill.. ISSN 0281-0980. ISSN 0281-0980 ISSN 0281-0980. Libris 3196403
- Ring, Herman A (1894-1907). ”Bergsunds Mekaniska Verkstad”. Sveriges industri - dess stormän och befrämjare. Stockholm: Eklund. Libris 2148639. https://runeberg.org/rhasvindus/1/0139.html
- Rättegångshandlingar i målet emellan Holmberg & Möllers qvarnaktiebolag och Bergsunds mekaniska verkstads aktiebolag, ang. upphäfvande af kompromissdom. Stockholm. 1894. Libris 2708983
- Schütz, Fredrik (1975). ”Samuel Owen”. Dædalus (Stockholm) 1975,: sid. [93]-140 : ill.. 0070-2528. ISSN 0070-2528. Libris 10652293
- Wilcke, Gustaf D. (1830). Underrättelser om Bergsunds bruk, beläget i Qvarteret Tobaksspinneriet på fri och egen grund vid Horns-Tull, inom hufvudstadens område, med underlydande lägenheter och fabriks-anläggningar m.m. 1830. Stockholm, tryckt hos Carl Deleen, 1830.. Libris 3176316. http://www.stockholmskallan.se/index.php?sokning=1&action=visaPost&countPlace=1&mediaId=9522&start=0&fritext=bergsund. Läst 9 oktober 2013 Arkiverad 8 mars 2011 hämtat från the Wayback Machine.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Bergsunds Mekaniska Verkstad.
- Södermalm i tid och rum - Bergsunds Mekaniska Verkstads AB
|