Gustaf Thure Bielke – Wikipedia
Gustaf Thure Bielke | |
Född | 6 april 1762[1] Klara församling[2], Sverige |
---|---|
Död | 18 juni 1833[1] (71 år) Stockholm[1] |
Medborgare i | Sverige |
Sysselsättning | Militär[1] |
Befattning | |
Kornett, Livregementet till häst (1778–)[1] | |
Maka | Charlotta Catharina Hård af Segerstad (g. 1791–1833) |
Barn | Nils Bielke (f. 1792)[1] Eva Fredrika Bielke (f. 1796)[1] Axel Gabriel Bielke (f. 1800)[1] |
Föräldrar | Nils Adam Bielke[1] Fredrika Eleonora von Düben[1] |
Heraldiskt vapen | |
![]() | |
Redigera Wikidata |
Gustaf Thure Bielke af Åkerö, född 6 april 1762 i Klara församling, Stockholm, död 18 juni 1833 i Klara församling, Stockholm, var en svensk greve och kornett.
Bielke ärvde Sturefors slott från sin far Nils Adam Bielke af Åkerö.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Gustaf Thure Bielke föddes 1762. Han var son till riksrådet Nils Adam Bielke och Fredrika Eleonora von Düben. Bilke blev 4 februari 1778 kornett vid lätta livdragonerna där han senare tog avsked. Han avled 1833 i Stockholm.[3]
Bielke ägde Sturefors slott och Viggebyholm i Grebo socken.[3]
Familj
[redigera | redigera wikitext]Bielke gifte sig 6 november 1791 med Charlotta Catharina Hård af Segerstad (1760–1836). Hon var dotter till fänriken Per Hård af Segerstad och Helena Björkzell. De fick tillsammans barnen kammarherren Nils Bielke (1792–1845), Ture Nils Bielke (1793–1794), Eva Fredrika Bielke som var gift med kabinettskammarherren Erik Johan Gabriel Oxenstierna af Korsholm och Vasa och konstkännaren Axel Gabriel Bielke (1800–1877).[3]
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d e f g h i j] Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor, vol. 1, Norstedts Förlagsgrupp, 1925, s. 368, läst: 13 januari 2023.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, app.arkivdigital.se , läst: 13 augusti 2023.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Elgenstierna Gustaf, red (1925). Den introducerade svenska adelns ättartavlor 1 Abrahamsson-Celsing. Stockholm: Norstedt. sid. 368. Libris 10076137