Hjärtums socken – Wikipedia
Hjärtums socken Socken | |
![]() | |
Land | Sverige |
---|---|
Landskap | Bohuslän |
Härad | Inlands Torpe härad |
Kommun | Lilla Edets kommun |
Bildad | medeltiden |
Area | 133 kvadratkilometer |
Upphov till | Hjärtums landskommun Hjärtums församling |
Motsvarar | Hjärtums distrikt |
Tingslag | Inlands tingslag (–) Inlands norra tingslag (–) Inlands Torpe tingslag (–) |
Karta | |
Hjärtums sockens läge i Västra Götalands län. | |
Koordinater | 58°10′53″N 12°06′36″Ö / 58.18138889°N 12.11°Ö |
Koder, länkar | |
Sockenkod | 1684 |
Namn (ISOF) | lista |
Kulturnav | länk |
Hembygds- portalen | Hjärtums distrikt |
Redigera Wikidata |
Hjärtums socken i Bohuslän ingick i Inlands Torpe härad, ingår sedan 1971 i Lilla Edets kommun och motsvarar från 2016 Hjärtums distrikt.
Socknens areal är 133,42 kvadratkilometer varav 118,19 land.[1] År 2000 fanns här 3 275 invånare.[2] Ströms slott, en del av tätorten Lilla Edet samt tätorten Hjärtum med sockenkyrkan Hjärtums kyrka ligger i socknen.
Administrativ historik
[redigera | redigera wikitext]Hjärtums socken har medeltida ursprung.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hjärtums församling och för de borgerliga frågorna bildades Hjärtums landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Inlands Torpe landskommun som 1971 uppgick i Lilla Edets kommun.[2]
1 januari 2016 inrättades distriktet Hjärtum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Torpe härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Fräkne kompani och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.[3][4]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/Hj%C3%A4rtums_kyrka.jpg/190px-Hj%C3%A4rtums_kyrka.jpg)
Geografi och natur
[redigera | redigera wikitext]Hjärtums socken ligger sydväst om Trollhättan med Göta älv i öster. Socknen har odlingsbygd vid älven och är i övrigt en sjörik skogsbygd.[5][1][6]
Befolkningen är koncentrerad till området närmast älven, invid vilken en smal remsa relativt slät åkermark sträcker sig. Landet innanför är bergigt, sjörikt och mestadels täckt av skog, men gles- eller obefolkat.
I socknen finns sex naturreservat. Bredfjället som delas med Grinneröds socken i Uddevalla kommun ingår i EU-nätverket Natura 2000. Det gör även Brattorpsån, Valdalsbergen och Valdalssjön medan Åkerström som delas med Naglums socken i Trollhättans kommun och Långsbergen är kommunala naturreservat.
Den avgjort största sjön är Öresjö som till en mindre del delas med Naglums socken i Trollhättans kommun. Andra större sjöar är Store-Väktor som till liten delas med Grinneröds och Ljungs socknar i Uddevalla kommun samt Lille-Väktor.
Sätesgårdar var Ströms slott[7][8] och Torps herrgård.[9][10]
Gästgiverier fanns i Intagan[11] (se även nedan under Historia) och Sollum.[12]
Historia
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a0/Hj%C3%A4rtums_Skede_-_KMB_-_16001000513084.jpg/250px-Hj%C3%A4rtums_Skede_-_KMB_-_16001000513084.jpg)
Flera boplatser från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns gravfält, stensättningar och domarringar och ett par fornborgar.[5][13][14][6]
Vid Intagan, i sockens norra del, inträffade 1647 en stor naturkatastrof då 27 hektar mark rasade ner i älven och tog livet av minst 85 personer. Många av dessa omkom då de firade bröllop i gästgiveriet vid älvstranden mitt i rasområdet. Tio år senare, den 25 september 1657, besegrades 2300 svenska soldater under befäl av Erik Stenbock av danskarnas 2200 man, under Iver Krabbe, i slaget vid Hjärtum.
Befolkningsutveckling
[redigera | redigera wikitext]Befolkningen ökade från 1 561 1810 till 3 605 1860 varefter den minska de till 2 227 1960 då den var som lägst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 3 329 1990.[15]
Namnet
[redigera | redigera wikitext]Namnet skrevs 1273 Hiärtheimi och kommer från kyrkbyn. namnet innehåller hjort och hem, 'boplats; gård'.[16][17]
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Svensk Uppslagsbok andra upplagan 1947–1955: Hjärtum socken
- ^ [a b] Harlén, Hans; Harlén Eivy (2003). Sverige från A till Ö: geografisk-historisk uppslagsbok. Stockholm: Kommentus. Libris 9337075. ISBN 91-7345-139-8
- ^ Om Bohusläns båtsmanskompanier
- ^ Administrativ historik för Hjärtum socken (Klicka på församlingsposten). Källa: Nationella arkivdatabasen, Riksarkivet.
- ^ [a b] Sjögren, Otto (1933). Sverige geografisk beskrivning del 4 Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs, Skaraborgs och Värmlands län. Stockholm: Wahlström & Widstrand. Libris 9941
- ^ [a b] Nationalencyklopedin
- ^ Ström, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
- ^ Ström i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
- ^ Torp, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
- ^ Torp i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
- ^ Intagan, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
- ^ Sollum, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
- ^ Fornlämningar, Statens historiska museum: Hjärtums socken
- ^ Fornminnesregistret, Riksantikvarieämbetet: Hjärtums socken Fornminnen i socknen erhålls på kartan genom att skriva in sockennamn (utan "socken") i "Ange geografiskt område"
- ^ Folkmängd 1810-1890 Hjärtum i Älvsborgs län Arkiverad 12 november 2012 hämtat från the Wayback Machine., Demografiska databasen, Umeå universitet (läst 5 juni 2016)
- ^ Svenskt ortnamnslexikon, Språk- och folkminnesinstitutet, Uppsala 2003, s. 289.
- ^ Mats Wahlberg, red (2003). Svenskt ortnamnslexikon. Uppsala: Institutet för språk och folkminnen. Libris 8998039. ISBN 91-7229-020-X. https://isof.diva-portal.org/smash/get/diva2:1175717/FULLTEXT02.pdf
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Holmberg, Axel Emanuel (1867). Bohusläns historia och beskrifning. D. 3,Tjörn, Inland och Hisingen. Örebro. sid. 56-68. Libris 417492. https://runeberg.org/aehbhob/3/0060.html
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Arkiv relaterade till Hjärtums socken. Källa: Nationella arkivdatabasen, Riksarkivet.
- Föremål från Hjärtums socken. Källa: Digitalt Museum, Nordiska museet m.fl.
- Fornlämningar, Statens historiska museum: Hjärtums socken
- Fornminnesregistret, Riksantikvarieämbetet: Hjärtums socken Fornminnen i socknen erhålls på kartan genom att skriva in sockennamn (utan "socken") i "Ange geografiskt område"
- Hjertums socken i C.M. Rosenberg (1882–1883). Geografiskt-statistiskt handlexikon över Sverige. Stockholm: A.V. Carlsons förlag.
- Hjertums socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
|