Corvus – Wikipedia
- Corvus är även det latinska namnet för stjärnbilden Korpen.
Corvus | |
![]() Korp (Corvus corax) | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Ryggsträngsdjur Chordata |
Understam | Ryggradsdjur Vertebrata |
Klass | Fåglar Aves |
Ordning | Tättingar Passeriformes |
Familj | Kråkfåglar Corvidae |
Släkte | Corvus Linné, 1758 |
Arter | |
Se text |
Corvus är ett släkte inom familjen kråkfåglar (Corvidae) bland tättingarna. Släktet består av ett 50-tal arter som förekommer på alla kontinenter utom Sydamerika och Antarktis, och på många öar långt ute till havs. Släktet har inget fastslaget svenskt trivialnamn men kallas ibland "korpsläktet", "kråksläktet", "äkta kråkor" eller endast "kråkor".
Utseende och fältkännetecken
[redigera | redigera wikitext]Släktet består av stora tättingar som antingen är helsvarta, eller mestadels svarta med vita eller gråa partier. De varierar i storlek från kaja, som trots allt är större än merparten av övriga tättingar, till korp och tjocknäbbad korp. De rör sig gärna på marken och flyger jämnt och stadigt.
Deras näbb är tjock och stark, av medellängd, lite nedböjd, utåt hoptryckt, på ovansidan kullrig och med smalare spets. Underkäken saknar längsgående köl invändigt. Näbbsömmen är utefter hela sin längd något bågformigt böjd. Benen är framtill försedda med tvärgående inskärningar. Vingarna är ganska långa, med smala, spetsiga (under flykten skilda) pennor. Den första vingpennan är längre än armpennorna och tredje och fjärde pennorna är längst. Stjärten är tvär eller avrundad.
Ekologi
[redigera | redigera wikitext]Boet läggs i höga trädkronor, på klippor och torn eller i ihåliga träd. Alla arterna bygger enkla och okomplicerade bon, ganska grunda, utan tak och hopfogade av pinnar och kvistar, blandade med jord och försedda med en bale av diverse mjuka ämnen. Äggen är grön- eller blåaktiga, med små, mörka, oftast tätt sittande fläckar. Könen är lika och ungarna får redan första året fullt utbildad fjäderdräkt. Flera arter, men exempelvis inte korpen, lever ofta i stora flockar, utom under häckningstiden. Dock häckar en del kolonivis.
Fåglarna inom släktet Corvus har god syn vilket de har stor nytta av när de söker föda. Födan hämtas ur både djur- och växtriket, och arterna är allätande. Deras intelligens är framstående och de är mycket läraktiga.
Systematik
[redigera | redigera wikitext]Släktet beskrevs första gången 1758 av Linné i den tionde upplagan av hans Systema Naturae.[1] Släktnamet härstammar från latinets corvus som betyder "korp".[2] Typarten är korp (Corvus corax) och andra arter som Linné placerar inom släktet i samma utgåva är svartkråka (C. corone), gråkråka (C. cornix), råka (C. frugilegus) och kaja (C. monedula). Släktet omfattade från början många fler arter, bland annat skata som då beskrevs som C. pica. Idag omfattar släktet ett 50-tal idag förekommande arter och minst 14 utdöda som har beskrivits. De två arterna kaja är en systergrupp till resten och inkluderas antingen i Corvus eller urskiljs i det egna släktet Coloeus.
Det finns ganska gott om fossila fynd av släktet i Europa men släktskapet mellan flertalet av de förhistoriska arterna är oklart.
Nu levande arter inom släktet
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Pied_Crow.jpg/200px-Pied_Crow.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Thick-billed-Ravens.jpg/200px-Thick-billed-Ravens.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Corvus_corone_cornix.jpg/200px-Corvus_corone_cornix.jpg)
Artlistan nedan med 50 arter följer IOC, som bryter ut kajorna i egna släktet Coloeus:[3]
- Huskråka (Corvus splendens)
- Nyakaledonienkråka (Corvus moneduloides)
- Pipkråka (Corvus typicus)
- Banggaikråka (Corvus unicolor)
- Sundakråka (Corvus enca)
- Sulawesikråka (Corvus celebensis)
- Samarkråka (Corvus samarensis)
- Sierramadrekråka (Corvus sierramadrensis)
- Palawankråka (Corvus pusillus)
- Seramkråka (Corvus violaceus)
- Floreskråka (Corvus florensis)
- Guamkråka (Corvus kubaryi)
- Långnäbbad kråka (Corvus validus)
- Vitnäbbad kråka (Corvus woodfordi)
- Bougainvillekråka (Corvus meeki)
- Brunhuvad kråka (Corvus fuscicapillus)
- Papuakråka (Corvus tristis)
- Kapråka (Corvus capensis)
- Råka (Corvus frugilegus)
- Amerikansk kråka (Corvus brachyrhynchos)
- Tamaulipaskråka (Corvus imparatus)
- Sinaloakråka (Corvus sinaloae)
- Fiskkråka (Corvus ossifragus)
- Hispaniolapalmkråka (Corvus palmarum)
- Kubapalmkråka (Corvus minutus)
- Jamaicakråka (Corvus jamaicensis)
- Kubakråka (Corvus nasicus)
- Hispaniolakråka (Corvus leucognaphalus)
- Hawaiikråka (Corvus hawaiiensis)
- Svartkråka (Corvus corone)
- Gråkråka (Corvus cornix)
- Halsbandskråka (Corvus torquatus)
- Stornäbbad kråka (Corvus macrorhynchos)
- Östlig djungelkråka (Corvus levaillantii)
- Indisk djungelkråka (Corvus culminatus)
- Filippinkråka (Corvus philippensis)
- Torreskråka (Corvus orru)
- Bismarckkråka (Corvus insularis)
- Mulgakråka (Corvus bennetti)
- Tasmankorp (Corvus tasmanicus)
- Småkorp (Corvus mellori)
- Australisk korp (Corvus coronoides)
- Svartvit kråka (Corvus albus)
- Ökenkorp (Corvus ruficollis)
- Somaliakråka (Corvus edithae)
- Korp (Corvus corax)
- Chihuahuakorp (Corvus cryptoleucus)
- Kortstjärtad korp (Corvus rhipidurus)
- Vitnackad korp (Corvus albicollis)
- Tjocknäbbad korp (Corvus crassirostris)
Utdöda arter under holocen
[redigera | redigera wikitext]Fyra arter som dog ut under holocen finns beskrivna:
- Puertoricokråka (Corvus pumilis)
- Makaikråka (Corvus viriosus)
- Tjocknäbbad kråka (Corvus impluviatus)
- Maorikorp (Corvus moriorum)
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.. Holmiae. (Laurentii Salvii). 1758. sid. 824. http://dz1.gdz-cms.de/index.php?id=img&no_cache=1&IDDOC=265100. Läst 30 augusti 2009 Arkiverad 19 mars 2015 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ Cassell's Latin Dictionary (5). Cassell Ltd. 1979. sid. 883. ISBN 0-304-52257-0
- ^ Gill F, D Donsker & P Rasmussen (Eds). 2024. IOC World Bird List (v14.2). doi : 10.14344/IOC.ML.14.2.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Delar av artikeln är översatt från engelskspråkiga wikipedias artikel [Corvus], läst 2009-08-30.
- Korpsläktet i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1911)
|