Ture Janson – Wikipedia
Ture Janson | |
![]() | |
Född | 5 februari 1886[1] Åbo[2] |
---|---|
Död | 24 december 1954[1] (68 år) Mariefred[2], Sverige |
Medborgare i | Finland |
Sysselsättning | Författare, journalist |
Utmärkelser | |
Tollanderska priset (1923) | |
Redigera Wikidata |
Ture (Thure) Johan Ludvig Janson, ursprungligen Jansson, född 5 februari 1886 i Åbo, död 24 december 1954 i Mariefred, var en finlandssvensk författare.
Janson blev student 1905, verkade senare som journalist i Helsingfors och från 1929 i Stockholm. Som författare i tillspetsad kåsörstil tecknade Janson interiörer och stämningar ur Helsingforslivet. Bland hans verk märks novellsamlingarna Knock me down (1914), Journalisten Bergman (1915), Clown utan mask (1924), diktsamlingen Mitt Helsingfors (1913) samt den resonerande Boken om Helsingfors (1926). I noveller och smärre romaner belyste han svårigheterna att hävda personlighetens rätt och humanitetens krav i hård och oroliga tider. Motsättningen mellan individen och tidsandan satte Janson ofta i samband med problemet om Sveriges förhållande till det svenska Finland. Detta problem skymtade bland annat i debutboken Inga Medmänniskor (1911) och återkom i De ensamma svenskarna (1916), i Far till son (1922), som även behandlade ålandsfrågan, samt i skådespelet Sveaborg (1928). Indivien, som uppställer krav mot sitt yrkes fordringar, skildras i Verkligheten (1923) och Vänskapsbyn (1926). Humanitetskravet dominerar novellsamlingen Jag är en konung (1930).
I Sverige var han på 1930-talet en uppskattad kåsör i Aftonbladet under signaturen Blåman.
Bibliografi
[redigera | redigera wikitext]- Inga medmänniskor: fragmentarisk berättelse. Åbo 1911
- Mitt Helsingfors... Dikter. Söderström, Helsingfors 1913
- Knock me down: Helsingfors-noveller. Holger Schildt, Borgå 1914
- Vi och världskriget: En revy. Helsingfors 1914-1915
- Journalisten Bergman: Berättelser. Holger Schildt, Borgå 1915
- De ensamma svenskarna. Schildt, Borgå 1916
- Hr X har ordet;. Schildt, Helsingfors 1918
- Konungen av X-land: Komedi i tre akter. Schildt, Helsingfors 1921
- Far till son. Schildt, Helsingfors 1922
- Jorden går under och andra bagateller. Schildt, Helsingfors 1923
- Verkligheten. Schildt, Helsingfors 1923
- Clown utan mask. Schildt, Helsingfors 1924
- Maskinmänniskan. Schildt, Helsingfors 1924
- Människor i genomskärning. Helsingfors 1924
- Vänskapsbyn. Schildt, Helsingfors 1925
- Boken om Helsingfors. Schildt, Helsingfors 1926, 2. upplaga 1927
- I huvudstadens virvlar: Helsingforsfilm i tolv öden. Schildt, Helsingfors 1928
- Jag är en konung. Schildt, Helsingfors 1930
- Egypti land. Söderström, Helsingfors 1935
- Hotell Universum. Fahlcrantz & Gumælius, Stockholm 1946
- Lugn, mina herrar: Roman. Schildt, Helsingfors 1948
- Den litterära hjulångaren. Söderström, Helsingfors 1950
- Genier, nihilister etc. Söderström, Helsingfors 1953
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Carlquist, Gunnar, red (1933). Svensk uppslagsbok 14. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 307–308
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Ture Janson, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Ture Janson, Biografiskt lexikon för Finland, Svenska litteratursällskapet i Finland.[källa från Wikidata]
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- ”Janson, Ture”. Biografiskt lexikon för Finland. Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland. 2008–2011. URN:NBN:fi:sls-5502-1416928958108
- Janson, Ture i Uppslagsverket Finland (webbupplaga, 2012). CC-BY-SA 4.0
- P. O. Barck (1962), Ture Janson, författaren och journalisten / P. O. Barck., Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors, Wikidata Q113528426, ISSN 0039-6842, https://urn.fi/urn:NBN:fi-fd2019-00022133
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]
|