Великий Кавказ — Вікіпедія
Великий Кавказ | ||||
![]() | ||||
Країна | Росія, Грузія, Азербайджан | |||
---|---|---|---|---|
Гороутворення | Зіштовхнення плити Анатолійської і Євразійської плити | |||
Довжина | 1 100 км | |||
Ширина | до 180 км | |||
Найвища точка | Ельбрус | |||
- висота | 5 642 м | |||
Супутниковий знімок NASA, Великий, Малий Кавказ і Закавказзя. | ||||
![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/View_on_Caucasus.jpg/250px-View_on_Caucasus.jpg)
Великий Кавказ — гірська система між Чорним і Каспійським морями, з Малим Кавказом утворюють Кавказькі гори. Також один з трьох регіонів Кавказу поряд із Передкавказзям і Закавказзям.
Простягається більш ніж на 1100 км з північного заходу на південний схід, від району Анапи і Таманського півострова до Апшеронського півострова на узбережжі Каспію, поруч із Баку. Максимальної ширини Великий Кавказ сягає в районі Ельбруса (до 180 км). У осьовій частині розташовано Головний Кавказький (або Вододільний) хребет, на північ від якого розташована низка паралельних хребтів (гірських пасом), у тому числі моноклінального (куестового) характеру. Південний схил Великого Кавказу здебільшого складається з кулісоподібних хребтів, примикаючих до Головного Кавказького хребта. Традиційно Великий Кавказ ділиться на 3 частини: Західний Кавказ (від Чорного моря до Ельбрусу), Центральний Кавказ (від Ельбрусу до Казбеку) і Східний Кавказ (від Казбеку до Каспійського моря).
Великий Кавказ — регіон з великим сучасним зледенінням. Загальна кількість льодовиків становить близько 2 050, зайнята ними площа приблизно 1 400 км²;. Понад половина зледеніння Великого Кавказу зосереджено на Центральному Кавказі (50 % від числа 70 % від площі зледеніння). Значними центрами зледеніння є гора Ельбрус і Безенгійська стіна. Найбільшим льодовиком Великого Кавказу є льодовик Безенгі (довжина близько 17 км).
Великий Кавказ — гірський регіон з різноманітними ландшафтами, багатим значною мірою ендемічним рослинним і тваринним світом.
Великим Кавказом проходить державний кордон Російської Федерації з Грузією і Азербайджаном.
- гірська система Шхельда, шість вершин висотою від 4100 м до 4320 м.
Загальна кількість льодовиків — близько 2 050. Льодовики Великого Кавказу відносяться до різноманітних морфологічних типів: долинні, карові, висячі, конічних вершин тощо. Деякі, так звані «пульсуючі» льодовики такі як льодовик Колка, Девдоракський льодовик представляють значну небезпеку.
Для Великого Кавказу, як і для інших гірських країн притаманні наразі скорочення площі і деградація сучасного обледеніння.
Назва льодовика | Гірський вузол | Висота нижнього кінца льодовика, в м над р.м. | Найбільша довжина льодовика, в км | Площа льодовика, в км² |
---|---|---|---|---|
Безенгійський льодовик (сточище Череку) | Шхара, Дых-тау | 2080 | 19,6 | 36,2 |
Дих-су (сточище Черека) | Шхара, Дих-тау | 2070 | 13,3 | 34,0 |
Караугом (сточище Уруха) | Адай-хох | 1830 | 13,3 | 26,6 |
Цаннер (сточище Інгурі) | Тетнульд | 2390 | 10,1 | 28,8 |
Великий Азау (сточище Терека) | Ельбрус | 2500 | 10,1 | 19,6 |
- Абхазький хребет
- Андійський хребет
- Ахцу
- Ачишхо
- Бзибський хребет
- Гагрський хребет
- Кодорський хребет
- Маркотхський хребет
- Сванетський хребет
- Скалістий хребет
- Тріалетський хребет
- Панов В. Д. Эволюция современного оледенения Кавказа. — Санкт-Петербург: Гидрометеоиздат, 1993. ISBN 5-286-00959-X(рос.)
- Великий Кавказ [Архівовано 5 вересня 2015 у Wayback Machine.] у Британській енциклопедії (англ.)
![]() | Це незавершена стаття з географії Грузії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття з географії Росії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |