Карпатський біосферний заповідник — Вікіпедія
![]() Ранок у заповіднику | |
48°01′48″ пн. ш. 24°07′12″ сх. д. / 48.03000000002777625° пн. ш. 24.12000000002777966° сх. д.Координати: 48°01′48″ пн. ш. 24°07′12″ сх. д. / 48.03000000002777625° пн. ш. 24.12000000002777966° сх. д. | |
Країна | ![]() |
---|---|
Розташування | ![]() Закарпатська область |
Найближче місто | Рахів, Тячів, Хуст, Виноградів |
Площа | 58 035,8 га |
Засновано | 1968 р. |
Оператор | Міністерство енергетики та захисту довкілля України |
Вебсторінка | cbr.nature.org.ua/ukrainian.htm |
![]() | |
![]() |
Карпа́тський біосфе́рний запові́дник — природоохоронна територія в Україні, біосферний заповідник міжнародного значення. Розташований у межах Рахівського, Тячівського, Хустського та Берегівського (до 2020 Виноградівського) районів Закарпатської області.
Заповідник було створено з метою збереження унікальних для Європи ділянок дикої природи, серед яких особливо цінні букові праліси. Завданням заповідника є охорона і відновлення флори та фауни що зникають, в тому числі ендеміків української частини Карпат.
Ідея про охорону природи цієї частини Карпат з'явилася ще на початку XX ст.. Згодом було створено кілька лісових резерватів — у районі Чорногори та Мармороського масиву. 1958 року на південних схилах масиву Красна створений Угольський лісовий заказник площею 4600 га. 1969 року в басейні річки Лужанки створено Широко-лужанський флористичний заказник площею 5644 га. В 1968 році на основі наявних природоохоронних територій організовано Карпатський біосферний заповідник, площа якого тоді становила 12600 га. У 1997 та 2010 роках були прийняті Укази Президента України про розширення території біосферного заповідника[2][3]. Станом на 2019 рік площа заповідника становить 58 035,8 га[4]. З 2 січня 2022 року, згідно Указу Президента України межі Карпатського біосферного заповідника були суттєво змінені[5].
З 1992 року заповідник входить до міжнародної мережі біосферних резерватів ЮНЕСКО[6].
![Там, де гори, полонин](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/82/%D0%A2%D0%B0%D0%BC%2C_%D0%B4%D0%B5_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%2C_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8.jpg/298px-%D0%A2%D0%B0%D0%BC%2C_%D0%B4%D0%B5_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%2C_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8.jpg)
Територія заповідника охоплює такі природні комплекси: серед гірні груди, гірські букові, мішані та смерекові ліси, субальпійські й альпійські луки з сосново-вільховим криволіссям і скельно-лишайниковими ландшафтами. Майже 90 % території заповідника — це ліси (переважно праліси). Флора і фауна представлена понад тисячею видів вищих судинних рослин. Тут водиться: 67 видів ссавців, 193 види птахів, 10 видів плазунів, 15 видів земноводних, 29 видів риб, понад 3000 видів безхребетних[7]. У заповіднику відмічено 64 види рослин і 72 види тварин, занесених до Червоної книги МСОП і Червоної книги України, а також до Європейського Червоного списку[8].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/%D0%9F%D1%96%D1%81%D0%BB%D1%8F_%D0%B1%D1%83%D0%BD%D1%82%D1%83.jpg/300px-%D0%9F%D1%96%D1%81%D0%BB%D1%8F_%D0%B1%D1%83%D0%BD%D1%82%D1%83.jpg)
У складі Карпатського біосферного заповідника налічується шість відокремлених масивів, а також два ботанічні заказники загальнодержавного значення. Ці масиви розташовані на висоті від 180 (Долина Нарцисів) до 2061 (Говерла) м. над р. м.:
- Чорногірський заповідний масив
- Свидовецький заповідний масив
- Марамороський заповідний масив
- Кузійський заповідний масив
- Угольсько-Широколужанський заповідний масив
- Заповідний масив «Долина нарцисів»
- Ботанічний заказник «Чорна Гора»
- Ботанічний заказник «Юлівська Гора»
На території Карпатського біосферного заповідника в селі Велика Уголька Тячівського району на Закарпатті розташована пам’ятка археології національного значення – «Стоянка печерна» (1,5 млн. – 10 тис. років до н.е.), яка занесена до Державного реєстру нерухомих пам'яток України. Пам'ятка є першою на Закарпатті печерною стоянкою людей кам'яного віку та є важливою для вивчення господарства населення краю в палеолітичну добу. Враховуючи зазначене, на умовах і в порядку, визначеними Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768, Карпатський біосферний заповідник уклав охоронний договір № 22 від 29.04.2024 року з органом охорони – Департаментом культури Закарпатської ОДА та погодив його з центральним органом охорони – Міністерством культури та інформаційної політики України. Відповідно до охоронного договору заповідник зобов’язався взяти пам’ятку під особливу охорону та використовувати її територію виключно, як експозиційне та туристичне місце[9].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/%D0%95%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%82_%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B1%D1%96%D0%BE%D1%81%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8F_%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B6%D0%B6%D1%8F_%D0%93%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BB%D0%B8.jpg/297px-%D0%95%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%82_%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B1%D1%96%D0%BE%D1%81%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8F_%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B6%D0%B6%D1%8F_%D0%93%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BB%D0%B8.jpg)
Указом Президента В. Ющенка від 14 січня 2010 р. Карпатський біосферний заповідник повинен був бути розширений, однак Указ не виконаний[10]. У заповіднику проєктом організації території дозволено розчищення річищ гірських річок і потоків у заповідній зоні протяжністю 319 км, що є порушенням закону[10][11]. У серпні 2007 р. журнал «Україна за кермом» організував заїзд автомобілів на гору Говерла по території Карпатського заповідника та Карпатського національного парку, що було грубим порушенням закону[10][11].
У 2013 р. в Карпатському біосферному заповіднику було вирубано 434 га лісу[12].
Постійним місцем порушення природоохоронного законодавства є філія заповідника «Долина нарцисів». У травні, коли там квітнуть нарциси, тисячі екскурсантів заходять в «Долину», топчуть їх, рвуть нарциси[10]. Заповідник не має змоги зупинити цей потік порушників.
У 2014 р. в заповіднику було заготовлено близько 13000 м³ деревини на площі близько 490 га[13]. [неавторитетне джерело] Біля села Ділове в урочищі «Ограба» було споруджено незаконну мисливську вежу, а на полонині Струнга ведеться будівництво котеджів[14].
![У синю даль по над горами](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/%D0%A3_%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%8E_%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C_%D0%BF%D0%BE_%D0%BD%D0%B0%D0%B4_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8.jpg/292px-%D0%A3_%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%8E_%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C_%D0%BF%D0%BE_%D0%BD%D0%B0%D0%B4_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8.jpg)
![Іван-чай - прикраса Карпат](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD-%D1%87%D0%B0%D0%B9_-_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D1%82.jpg/293px-%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD-%D1%87%D0%B0%D0%B9_-_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D1%82.jpg)
Об'єкти природно-заповідного фонду України у складі Карпатського біосферного заповідника
[ред. | ред. код]Нерідко, оголошенню національного парку або заповідника передує створення одного або кількох об'єктів природно-заповідного фонду місцевого значення. Проте їхній статус зазвичай зберігають.
До складу території Карпатського біосферного заповідника входять такі об'єкти природно-заповідного фонду України:
- Заказник загальнодержавного значення «Чорна гора», ботанічний
- Заказник загальнодержавного значення «Юлівська гора», ботанічний
- Заказник загальнодержавного значення «Затінки і Тересянка», ботанічний
- Пам'ятка природи загальнодержавного значення «Скелі Близниці», ботанічна
- Пам'ятка природи загальнодержавного значення «Довгий потік», ботанічна
- Заказник місцевого значення «Смерекові Карпати» (частково), лісовий
- Заказник місцевого значення «Веймутова сосна», лісовий
- Заказник місцевого значення «Кісва», іхтіологічний
- Пам'ятка природи місцевого значення «Кедр європейський», ботанічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Сосна гірська Жереп», ботанічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Сосна гірська Жереп», ботанічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Водоспад Трофанець», гідрологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Озеро Бребенескул», гідрологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Водоспад Свидовець», гідрологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Джерело № 1», гідрологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Джерело № 2», гідрологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Джерело № 3», гідрологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Джерело № 1», гідрологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Джерело б/н», гідрологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Скелі Тростянець», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Свидовецькі скелі», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Печера Дружба», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Сталактитова печера Чур», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Печера Жемчужна», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Сталактитова печера Під Гребенем», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Сталактитова печера (Печера Вів)», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Сталактитова печера Молочний камінь», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Стрімчак-скеля Кам'яні ворота», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Стрімчак-скеля Дірявий камінь», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Оголені скелі на березі р. Квасної», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Вершина гори Великий Камінь», геологічна
- Пам'ятка природи місцевого значення «Скеля-стрімчак над Білим Потоком», геологічна
- Музей екології гір та історії природокористування в Українських Карпатах
- Зелені Карпати (журнал)
- Букові праліси Карпат та давні букові ліси Німеччини
- Карта карпатського біосферного заповідника
- Заповідник взимку
- Географічна енциклопедія України : [у 3 т.] / редкол.: О. М. Маринич (відповід. ред.) та ін. — К., 1989—1993. — 33 000 екз. — ISBN 5-88500-015-8.
- Еталон європейських лісових екосистем та природоохоронної справи : про деякі іст. аспекти створення та розвитку Карпат. біосфер. заповідника з нагоди його 50-річчя / Ф. Д. Гамор. - Львів : Растр-7, 2018. - 125 с. : фот. - Дод. тит. арк. англ. - Бібліогр.: с. 122. - 300 прим. - ISBN 978-617-7726-11-0
- Інтерактивний атлас об’єктів природно-заповідного фонду України [Архівовано 1 квітня 2022 у Wayback Machine.]
- Офіційний сайт Карпатського біосферного заповідника [Архівовано 27 травня 2020 у Wayback Machine.]
- Інформація про заповідник на сайті «Україна Інкогніта»
- Водоспад Лихий [Архівовано 22 травня 2022 у Wayback Machine.]відео
- Водоспад Труфанець [Архівовано 22 травня 2022 у Wayback Machine.]відео
- ↑ http://www.unesco.org/new/en/natural-sciences/environment/ecological-sciences/biosphere-reserves/europe-north-america/ukraine/carpathian/
- ↑ Указ Президента України «Про розширення території Карпатського біосферного заповідника» від 11.04.1997 № 325/97
- ↑ Указ Президента України «Про розширення території Карпатського біосферного заповідника» від 14.01.2010 № 25/2010
- ↑ Міністерство енергетики та захисту довкілля України (11.11.2019). Положення про Карпатський біосферний заповідник (нова редакція) (PDF). http://cbr.nature.org.ua/ukrainian.htm (українська) . Міністерство енергетики та захисту довкілля України. Архів оригіналу (PDF) за 10 січня 2020. Процитовано 30.04.2020.
- ↑ Указ Президента України № 5/2022 "Про зміну меж території Карпатського біосферного заповідника". Архів оригіналу за 5 січня 2022. Процитовано 5 січня 2022.
- ↑ Всесвітня природна спадщина ЮНЕСКО. Архів оригіналу за 4 квітня 2016. Процитовано 4 квітня 2016.
- ↑ Флора Карпатського біосферного заповідника. cbr.nature.org.ua. Архів оригіналу за 30 квітня 2020. Процитовано 30 квітня 2020.
- ↑ Загальна інформація на сайті заповідника. Архів оригіналу за 23 квітня 2008. Процитовано 13 лютого 2016.
- ↑ Пам’ятку археології «Стоянка печерна» взято під особливу охорону. 14.05.2024
- ↑ а б в г Борейко В. Е., Паламарчук А. О. Заповедники Украины без гламура. Мониторинг нарушений заповедного режима 2003–2013. / Мат. независимого расследования. — К.: КЭКЦ, 2014. — 128 с.
- ↑ а б Закон України «Про природно-заповідний фонд України»
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 21 березня 2016. Процитовано 9 січня 2015.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ 11244 Скільки лісу вирубують у природних і біосферних заповідниках України. Архів оригіналу за 15 серпня 2015. Процитовано 10 серпня 2015.
- ↑ Перевірка Карпатського біосферного заповідника. Архів оригіналу за 15 серпня 2015. Процитовано 10 серпня 2015.