Лунинецький район — Вікіпедія
Лунинецький район | |
---|---|
Лунінецкі раён | |
![]() | |
Район на мапі області | |
Основні дані | |
Країна: | ![]() |
Область: | Берестейська область |
Населення: | 73 200 (2009[1]) |
Площа: | 2700 км² |
Густота населення: | 29,3 осіб/км² |
Населені пункти та ради | |
Районний центр: | Лунинець |
Районна влада | |
Вебсторінка: | www.luninets.brest-region.by |
Мапа | |
![]() |
Лунинецький район[2] (біл. Лунінецкі раён) — адміністративно-територіальна одиниця у складі Берестейської області Білорусі[1][2]. Адміністративний центр — місто Лунинець[2].
Етнічно ділиться на українську (південно-західну) та білоруську (північно-західну) частини, розмежування проходить по річках Цна та Прип'ять[2][3].
Ганцевицький район | Ганцевицький район | Мінська область (Солігорський район) |
Пінський район | ![]() | Гомельська область (Житковицький район) |
Столинський район |
До 1954 року район входив до складу Пинської області, після — до Берестейської[2]. Під час Другої світової війни та післявоєнної української збройної боротьби проти радянської окупаційної влади район належав до Пинського надрайону («Степ») Берестейського окружного проводу ОУН[4].
Адміністративно-територіальний устрій району[5]:
- Богдановська сільська рада
- село Богдановка
- Бостинська сільська рада
- Вульківська сільська рада
- село Бродниця
- село Вулька-2
- село Галий Бор
- село Добра Воля
- село Застенок
- село Красна Воля
- село Міжлісся
- Городоцька сільська рада
- село Баби
- село Дребськ
- село Кожан-Городок
- село Оборки
- село Подморочне
- село Цна
- Дворецька сільська рада
- Дятловицька сільська рада
- село Боровці
- село Дятловичі
- станція Станція Дятловичі
- село Куповці
- Лахвенська сільська рада
- Лунинська сільська рада
- Редигеровська сільська рада
- село Моносієво
- село Редигерово
- село Флерово
- село Черебасово
- Синкевицька сільська рада
- Чучевицька сільська рада
- село Великі Чучевичі
- село Боровики
- село Кормуж
- село Луги
- село Малі Чучевичі
За переписом населення Білорусі 2009 року чисельність населення району становило 73 200 осіб[5].
Розподіл населення за рідною національністю за даними перепису 2009 року[1]:
Національність | Осіб | Відсоток |
---|---|---|
білоруси | 70394 | 96,17 % |
росіяни | 1861 | 2,54 % |
українці | 577 | 0,79 % |
поляки | 118 | 0,16 % |
національність не вказана | 48 | 0,07 % |
азербайджанці | 47 | 0,06 % |
вірмени | 27 | 0,04 % |
молдовани | 20 | 0,03 % |
литовці | 11 | 0,02 % |
німці | 11 | 0,02 % |
національність не повідомлена | 11 | 0,02 % |
татари | 10 | 0,01 % |
чуваші | 7 | 0,01 % |
дві та більше національності | 7 | 0,01 % |
узбеки | 6 | 0,01 % |
мордва | 5 | 0,01 % |
євреї | 4 | 0,01 % |
грузини | 4 | 0,01 % |
латиші | 4 | 0,01 % |
казахи | 4 | 0,01 % |
таджики | 3 | 0,00 % |
болгари | 3 | 0,00 % |
удмурти | 3 | 0,00 % |
башкири | 2 | 0,00 % |
естонці | 2 | 0,00 % |
карели | 2 | 0,00 % |
фіни | 2 | 0,00 % |
туркмени | 1 | 0,00 % |
греки | 1 | 0,00 % |
марійці | 1 | 0,00 % |
аварці | 1 | 0,00 % |
комі-перм'яки | 1 | 0,00 % |
буряти | 1 | 0,00 % |
ненці | 1 | 0,00 % |
Разом | 73200 | 100 % |
- ↑ а б в Ethnic composition of Belarus 2009. pop-stat.mashke.org. Архів оригіналу за 14 січня 2016. Процитовано 22 грудня 2019. (англ.)
- ↑ а б в г д Леонюк В. Лунинецький район // Словник Берестейщини. — Львів : Видавнича фірма «Афіша», 1996. — Т. 1. — С. 187. — ISBN 966-95063-0-1.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 55.
- ↑ Володимир Сергійчук (17/2008). Розвиток українського визвольного руху на Берестейщині в роки Другої світової війни як вияв національного відродження. Україна: культурна спадщина, національна свідомість, державність (укр.): 385. Архів оригіналу за 13 січня 2020.
- ↑ а б Belarus. pop-stat.mashke.org. Архів оригіналу за 2 жовтня 2019. Процитовано 22 грудня 2019. (англ.)
- Леонюк В. Словник Берестейщини. — Львів : Видавнича фірма «Афіша», 1996. — Т. 1. — 360 с. — ISBN 966-95063-0-1.
- Офіційний сайт Лунинецького районного виконавчого комітету [Архівовано 23 січня 2021 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття про Білорусь. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |