Михлин — Вікіпедія
село Михлин | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Волинська область |
Район | Луцький район |
Рада | Городищенська сільська громада |
Код КАТОТТГ | UA07080050130066052 |
Основні дані | |
Засноване | 1433 |
Населення | 325 |
Площа | 9,15 км² |
Густота населення | 35,52 осіб/км² |
Поштовий індекс | 45714 |
Телефонний код | +380 3379 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°35′55″ пн. ш. 25°02′10″ сх. д. / 50.59861° пн. ш. 25.03611° сх. д.Координати: 50°35′55″ пн. ш. 25°02′10″ сх. д. / 50.59861° пн. ш. 25.03611° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 204 м |
Водойми | річка Полонка |
Місцева влада | |
Адреса ради | 45714, Волинська обл., Горохівський р-н, с.Михлин |
Карта | |
Мапа | |
![]() |
Ми́хлин — село в Україні, у Луцькому районі Волинської області. Належить до Городищенської сільської громади. Населення становить 325 осіб.
Селом протікає річка Полонка.
В Михлині діє неповна середня школа, будинок культури, бібліотека, сільський клуб, дитячий садок, амбулаторія, 1 відділення зв'язку, АТС на 20 номерів, 3 торговельних заклади.
У 1906 році село Чаруківської волості Луцького повіту Волинської губернії. Відстань від повітового міста 25 верст, від волості 5. Дворів 46, мешканців 376[1].
Село Красний Сад (тепер не існує, територія належить до Михлинської сільської ради), яке попервах називали колонією, виникло біля села Михлин наприкінці XIX століття, коли недавні кріпаки дістали змогу купувати землю, осідати на ній і господарювати. Архівний документ від 1906 року свідчить, що тоді в колонії Красний Сад Луцького повіту «було 16 дворів, 110 жителів», а ще «були 1 мировий посередник та 2 мирових суддів». Скоро склалося, що Михлин був, за визначенням його жительки Галини Прокопівни Луцюк, свідка тієї трагедії, «трохи багатим, а трохи бідним», тоді як Красний Сад — однозначно «багатирським». І коли 1912 року в Михлині споруджували церкву, то красносадівці пожертвували на неї грошей більше від михлинців[2].
Але 19 квітня 1943 року Красного Саду не стало. Разом із мешканцями. Польські бандити вбили 104 мешканців села Красний Сад.
Фактично з цього на Волині і розпочався польсько-український збройний конфлікт 1943 р.
Карателі, вбрані у німецьку форму, котрі розмовляли польською, десь о десятій ранку почали свою страшну справу. Спершу повбивали тих, хто працював на полях. Далі йшли від хати до хати й не щадили нікого. Позбавили життя навіть дев'ятимісячне дитятко, дівчинку Софійку, котра тільки-но починала спинатися на ноги. Безжально мордували: стріляли зі зброї, били прикладами, кололи вилами, які знаходили тут же, у господі.
Зі 116 жителів того чорного понеділка загинули 103 людини, а сто четвертим став мешканець із сусіднього села, опинившись у час масової страти у Красному Саду.
На місці села Красний Сад Горохівського району тепер є тільки 9 селянських дворів, а від колишніх його забудов, що полум'ям злетіли до неба внаслідок польсько-німецької антиукраїнської каральної акції у квітні 1943 року, зосталися мурована господарська споруда Оксенії Павлової, яку помилково іноді називають чеською, стара криниця та напівзруйнована дерев'яна хата родини Митрофанюків. Але в переліку спалених сіл Волині на Стіні Скорботи меморіального комплексу в Луцьку Красного Саду все ще нема. І тільки цьогоріч 18 квітня, у річницю трагедії, мають освятити новий пам'ятник та гідно вшанувати світлу пам'ять знищених карателями красносадівців, які спочивають у спільній могилі на колишньому сільському цвинтарі[2].
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 336 осіб, з яких 158 чоловіків та 178 жінок.[3]
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 325 осіб.[4]
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:[5]
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 98,46 % |
російська | 0,62 % |
білоруська | 0,31 % |
інші | 0,61 % |
- ↑ Список населених місць Волинської губернії. — Житомир: Волинська губернська типографія, 1906. — 219 с. (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 грудня 2017. Процитовано 20 серпня 2019.
- ↑ а б БОЯРЧУК, Петро (07 липня 2012). ПАМ'ЯТЬ КРАСНОГО САДУ БУДЕ ВШАНОВАНО. http://memorial.kiev.ua. Архів оригіналу за 5 квітня 2017.
- ↑ Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Волинська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 19 жовтня 2019.
- ↑ Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Волинська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 19 жовтня 2019.
- ↑ Розподіл населення за рідною мовою, Волинська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 19 жовтня 2019.
- Трагедія Красного Саду-1
- Трагедія Красного Саду-2
- Трагедії Красного Саду, Чорного Лісу і Гончого Броду [Архівовано 8 січня 2020 у Wayback Machine.]
- Трагедія зветься «Красний Сад»-1
- Трагедія зветься «Красний Сад»-2[недоступне посилання]
- На Волині встановили пам'ятник загиблим українцям [Архівовано 30 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Молитвою і каяттям… [Архівовано 17 квітня 2016 у Wayback Machine.]
- Реквієм над Красним Садом
- 70 років тому польські націоналісти розстріляли 104 мешканців села Красний Сад [Архівовано 6 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Червона кров Красного Саду[недоступне посилання з квітня 2019]
- Свіча за Красний Сад[недоступне посилання з квітня 2019]
- Погода в селі Михлин [Архівовано 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Боярчук П. Реквієм над Красним Садом // Волинь, 24 квітня 2012 р., с. 7.
- Малімон Н. Пізнаєте правду — і правда вас визволить. Про трагедію Красного Саду. // Віче, 26 квітня 2012 р., с. 8.
![]() | Це незавершена стаття з географії Волинської області. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |