Башкортостан — Вікіпедія
Республіка Башкортостан ![]() | |||
---|---|---|---|
Башҡортостан Республикаhы башк. Башҡортостан Республикаһы | |||
![]() | |||
| |||
Країна | ![]() | ||
Фед. округ | Приволзький | ||
Адмін. центр | Уфа | ||
Глава | Хабіров Радій Фарітович | ||
Дата утворення | 11 жовтня 1990 | ||
Оф. вебсайт | bashkortostan.ru(рос.) | ||
Географія | |||
Координати | 54°28′ пн. ш. 56°16′ сх. д. / 54.467° пн. ш. 56.267° сх. д. | ||
Площа | 142 947 км² (27-а) | ||
• внутр. вод | 0,5 % | ||
• найвища точка | Ямантау | ||
Часовий пояс | MSK+2 (UTC+5) | ||
Населення | |||
Чисельність | 4 051 005[1] (7-а) (1 січня 2019) | ||
Густота | 28,34 осіб/км² | ||
Оф. мови | російська, башкирська | ||
Економіка | |||
Економ. район | Уральський | ||
Коди | |||
ISO 3166-2 | RU-BA | ||
ЗКАТО | 80 | ||
Суб'єкта РФ | 02, 102 | ||
Телефонний | (+7)347 | ||
Карти | |||
![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Bashkir03.png/250px-Bashkir03.png)
Респу́бліка Башкортоста́н, Башкортоста́н (рос. Респу́блика Башкортоста́н; башк. Башҡортостан Республикаһы, МФА: [bɑʂqʊ̞rtʊ̞'stɑn rʲisˈpublʲikähɯ]) — республіка, суб'єкт Російської Федерації зі столицею в місті Уфа. Також входить до складу Приволзького федерального округу.
Межує зі Свердловською, Челябінською та Оренбурзькою областями Росії, Пермським краєм, а також з Республіками Татарстан і Удмуртія.
Утворена 20 березня 1919.
Республіка розташована на схилах Південного Уралу й в Передураллі. Найвища точка на території Башкортостану — гора Ямантау (1640 м). Довжина республіки з півночі на південь — 550 км, із заходу на схід — 430 км.
Найбільші річки: Біла (Агідель) (1430 км) і її притоки Нугуш (235 км), Сім (239 км), Уфа (Караїдель) (918 км), Дьома (556 км), а також Сакмара (760 км), Урал та Ік (571 км).
Озер налічується близько 2700. Найбільша кількість озер є в зауральській частині республіки: Курман-Куль, Шерамбай, Ала-Куль, Куш-Куль, Карагай-Куль, Біле, Учали, Узун-Куль, Улянди, Карабаликти, Банне, Мулдак, Чебаркуль, Талкас, Култубан, Юмуркали й ін. Майже всі перераховані озера Башкирського Зауралля мають довгасту форму й витягнуті паралельно гірським хребтам, що, треба думати, пов'язане з їхнім тектонічним походженням. Озера ці рясні рибою (до 40 видів). Серед озер західної частини Башкирії найбільш великими є Асли-Куль, що має площу 18,5 км², та Кандри-Куль із площею 12 км². На території Республіки находиться національний парк «Башкирія», Башкирський заповідник, заповідник Шульган-Таш. На території Шульган-Таша є однойменна печера, більше відома як Капова — найбільша печера Уралу (довжина біля трьох кілометрів).
Крайні точки
- північна — 56 ° 31 'пн. ш. 54 ° 31 'сх.д, на північний захід від села Байсарово Янаульського району;
- південна — 51 ° 34 'пн. ш. 57 ° 12 'сх. д, на південний схід від села Кужанак Зіанчурінского району;
- західна — 55 ° 07 'пн. ш. 53 ° 08 'сх. д, на південний захід від села Івановка Бакалінського району;
- східна — 54 ° 52 'пн. ш. 60 ° 00 'сх. д, на північний схід від станції Устиново Учалинского району.
У Башкортостані є родовища нафти (Арланське й Чекмагуське, Ішимбайське, Туймазінське, Шкаповське й ін.), природного газу (Кумертау, Янаул і ін., прогнозовані запаси більше 300 млрд м³), вугілля Південно-Уральського басейну (балансові запаси до 0,5 млрд тонн), залізної руди (балансові запаси близько 100 млн тонн), міді та цинку Сібайського родовища, золота, кам'яної солі, якісної цементної сировини.
Клімат континентальний з помірно теплим літом і холодною зимою. Пересічна температура січня −15°, липня +19°. Опадів близько 550—600 мм на рік у північно-східній частині і 300—400 мм у степових районах півдня. Вегетаційний період — 120—135 діб.
Ліс займає понад 40 % території республіки. У Передураллі це змішані ліси, північніше, у західному передгір'ї, розташовані сосново-листяні й березові ліси й темнохвойна тайга.
У Передураллі також поширені лісостепи з березовими й дубовими лісами, різнотравно-ковилові степи.
Тваринний світ краю досить різноманітний. На території Башкирії живуть 286 видів птахів, 76 видів ссавців, 700 видів червоподібних, 121 вид молюсків, близько 500 видів членистоногих, 10 видів земноводних і стільки ж плазунів. Багато видів тварин і птахів мають велику зону перебування, хоча поширення деяких європейських видів обмежене Уральським хребтом.
Риби. У річках, озерах і ставках республіки живуть 47 видів риб, 13 з них занесені до Червоної книги Башкортостану. До них належать стерлядь, осетер, таймень, пструг струмковий, європейський харіус, а також пелядь, рипус, сиг. Ширше розповсюджені лящ, головень, язь, плітка, карась, сороча, а також окунь, йорж та судак. Зустрічаються сом, минь, тюлька.
Птахи. У Башкирському Заураллі зареєстровані огар, турпан, куріпка біла, шилодзьобка, кречітка, білокрилий жайворонок, кам'янка-плясунья, мала мухоловка, а в Башкирському Передураллі — вівчарик жовтобровий, волове очко. По всій території трапляється сіра куріпка, звичайний жайворонок, орябок, різні види качок й мартинів.
З плазунів відмічено кілька видів, у тому числі болотяна черепаха.
Ссавці. Зі ссавців у південних районах зустрічаються пискуха мала, хом'ячки сірий і Еверсмана, а на лівому березі річки Білої зустрічається ховрах рудуватий. Однак більшість тварин живе на всій території республіки: бабак, тушкан, заєць сірий, тхір степовий, ведмідь, рись, куниця, бурундук, вивірка лісова, бобер, ондатра, лось, сарна сибірська, свиня дика і багато інших.
Об'єктами полювання в цей час є в основному качині: крижень, червоноголовий нирок, свіязь, широконіска, а також орябок, тетерев, глушець, слуква тощо. Промишляють куницю, річкового візона, горностая, ласицю, степового тхора, борсука, вовка, лисицю, єнота, зайця.
Строго по певних нормах здійснюється промисел лося, свині дикої, ведмедя й бобра, тому що в результаті вирубки лісів, забруднення водойм і полів їхня чисельність сильно скоротилася. Зникли багато видів птахів — у Башкирії перестали гніздитися пелікан, стрепет, дрохва, степовий орел, повністю винищена хохуля. У Червону Книгу Башкирії внесені деякі види хижих птахів, ссавців і комах.
З метою збереження природних комплексів створені національний парк «Башкирія», Башкирський заповідник, заповідник «Шульган-Таш».
В західній частині переважають чорноземи; на півночі від р. Білої — дерново-підзолисті і сірі лісові ґрунти. В гірських районах Уралу — гірськолісові сірі і гірськолучні ґрунти. На півночі і північному сході Предуралля поширені мішані темнохвойно-широколистяні ліси, які далі на південь переходять в широколистяні. На півдні — ковилово-різнотравні степи, переважно розорані.
В IX—X столітті башкири жили на території Південного Уралу між річками Волга, Кама, Тобол і верх, течією Яїку (Уралу). Башкири були кочовиками і займалися скотарством, полюванням, рибальством, бортництвом. Після завоювання татаро-монголами Башкирія ввійшла до складу Золотої Орди, а в 1-й половині XV століття була поділена між Казанським і Сибірським ханствами і Ногайською ордою.
Після завоювання московськими військами Казанського ханства (1552) основна частина башкирських племен 1554—1557 добровільно прийняла російське підданство. Під впливом російських селян-переселенців башкири починають займатись рільництвом і переходять від кочового до осілого життя. Башкири на чолі з Салаватом Юлаєвим, сподвижником Омеляна Пугачова, брали активну участь у селянській війні 1773—1775. З 1798 царський уряд поділив Башкирію на кантони (військові округи), сформувавши з населення нерегулярне військо для оборони кордонів. У 1865 кантонну систему управління ліквідовано й башкирів прирівняно до сільських жителів. У XVIII столітті і 1-й пол. XIX століття багато земель захопили російські поміщики й заводчики, а в пореформений період відбувається інтенсивне заселення Башкирії російськими переселенцями.
Ще у XVIII столітті в Башкирії виникла гірнича промисловість. У 1878 в Уфимській губернії було 200 промислових підприємств, в гірсько-лісових районах працювало 14 металургійних заводів, на яких переважали російські робітники (національний пролетаріат був незначний).
Після Лютневої Революції 1917 року в регіоні почався процес національного руху за створення національно-територіальної автономії. У липні-серпні 1917 року в Оренбурзі пройшли I і II Всебашкирські з'їзди (курултаї), де було ухвалено рішення про потребу створення «демократичної республіки на національно-територіальних засадах» у складі федеративної Росії. Вибране першим і переобране другим з'їздами Башкирське обласне (центральне) шуро (рада) працювало в Оренбурзі і готувалося до Засновницьких зборів Росії, які мали відбутися в січні 1918 року.
Жовтневий переворот вніс корективи до процесу становлення автономії. 16 листопада 1917 року Башкирське обласне шуро проголошує частини територій Оренбурзької, Пермської, Самарської, Уфимської губерній автономною частиною Російської республіки — територіально-національної автономії Башкурдістан. Останнє рішення затверджено на III Всебашкирському з'їзді (курултаї), який проходив 8—20 грудня 1917 року в Оренбурзі.
Поняття «Мала Башкирія» введено в січні 1918 року в ході розробки проєкту «Положення про автономію Малої Башкирії». До складу Малої Башкирії віднесені південна частина Красноуфимського, південна Осинського, південно-східна Єкатеринбурзького, південно-західна Шадринського (Пермська губернія), південно-західна Челябінського, західна Троїцького, Верхньоуральського, північно-західна Орського, північна Оренбурзького (Оренбурзька губернія), південно-західна Бірського, північно-східна частина Стерлітамацького повітів (Уфимська губернія), східна Бугурусланського (Самарська губернія). Оцінково: територія — 78 439 км², населення — 1219,9 тисяч осіб.
20 березня 1919 року підписано «Угоду центральної Радянської влади з Башкирським урядом про Радянську Автономну Башкирію». У пресі опубліковано 23 березня 1919 року, тому офіційною датою утворення республіки вважається цей день. Відповідно до «Угоди» утворено Автономну Башкирську Радянську Республіку (АРБР). Термін «Мала Башкирія» і далі застосовувався щодо АРБР.
До її складу увійшли 17 волостей Оренбурського повіту, 28 волостей Орського повіту, 12 волостей Верхньоуральського повіту, 6 волостей Троїцького повіту, 9 волостей Челябінського повіту, 1 волость Бузулуцького повіту Оренбурзької губернії, 8 волостей Шадринського повіту, 4 волості Єкатеринбурзького повіту, 6 волостей і 5 окремих сел з 3 волостей Красноуфимського повіту Пермської губернії, 14 волостей Златоустовського повіту, 4 волості і башкирські селища 2 волостей Уфимського повіту, 29 волостей Стерлітамацького повіту Уфимської губернії.
7 волостей і місто Златоуст Златоустовського повіту, 6 волостей Уфимського повіту, 4 волості Троїцького повіту, 10 волостей Стерлітамацького повіту, з раніше оголошених у складі Малої Башкирії, до складу АБРР могли бути віднесені тільки після проведення опитування населення.
Прийнята нова адміністративно-територіальна структура, що складалася з 13 кантонів: Джітаровський, Кипчацький, Усерганський, Бурзян-Тангауровський, Там'ян-Катайський, Аргаяшський, Яланський, Кущинський, Дуванський, Кудейський, Табінський, Юрматінський, Ток-Чуранський.
Згідно з «Угодою» місцезнаходження столиці Автономної Башкирської Радянської Республіки повинен був визначити з'їзд Рад, а до ухвалення остаточного рішення тимчасовою офіційною столицею було село Темясово Бурзянської волості Орського повіту (нині Баймацький район). У зв'язку з наступом Колчака керівництво Республіки було евакуйовано до Саранська, де знаходилося з кінця квітня по серпень 1919 року. 20 серпня 1919 року уряд повернувся в місто Стерлітамак, яке стало фактичною столицею Малої Башкирії, при цьому знаходячись на території Уфимської губернії. 20 серпня 1920 року місто Стерлітамак, в листопаді цього ж року 16 волостей Стерлітамацького повіту передаються до складу республіки.
14 червня 1922 р. декретом ВЦВК «Про розширення меж Автономної Башкирської Соціалістичної Радянської Республіки» Уфимська губернія була скасована. Уфимський, Бірський, Белебеєвський і Златоустовський повіти Уфимської губернії включені до складу Автономної Башкирської Соціалістичної Радянської Республіки. До складу Республіки також включені Тургаяцька, Сиростанська, Місська волості, місто Міас Міаського повіту Челябінської губернії. З Малої Башкирії в Челябінську губернію переданий Яланський кантон. Мензелінський повіт Уфимської губернії в 1920 році був включений до складу утвореної Автономної Татарської Соціалістичної Радянської Республіки.
Офіційною столицею Автономної Башкирської Соціалістичної Радянської Республіки стає місто Уфа. З юридичної точки зору Уфимська губернія як адміністративна одиниця припиняє своє існування, фактично відбувається злиття Башкирської Республіки і Уфимської губернії, з домінуванням в керівництві Великої Башкирії представників останньої.
До 1930 року існувала волосно-кантональна система. З 20 серпня 1930 року введена районна система адміністративно-територіального поділу. У травні 1952 року Башкирська АРСР була розділена на Уфимську і Стерлітамацьку області. У квітні наступного року це рішення було відкликано і обласний поділ у Башкирській АРСР скасовано.
З 31 березня 1992 року Республіка Башкортостан у складі Російської Федерації.
З 21 вересня 2022 року — почав формуватися збройний опір, у якому станом на 19 жовтня 2022 лічилося 2 700 осіб[2]. 3 жовтня партизани підпалили офіс партії КПРФ у Салаваті. 8 жовтня у районному центрі Архангельського району у 65 кілометрах від Уфи підпалили військомат. Активісти вимагають незалежність республіки.[3]
Населення Республіки за даними 2006 року становить 4063,4 тис. осіб (4078,8 — 2005). Густота населення — 28,4 осіб/км² (2006, 2005), питома вага міського населення — 59,6 % (2006) (59,7 % — 2005).
Згідно зі Всеросійськими переписами населення 2002, 2010 та 2021 років, національний склад населення був такий:
Народ | 2002 | 2010 | 2021 |
---|---|---|---|
Росіяни | 36,32 % | 35,19 % | 36,89 % |
Башкири | 29,76 % | 28,79 % | 31,01 % |
Татари | 24,14 % | 24,78 % | 23,82 % |
Чуваші | 2,86 % | 2,64 % | 1,95 % |
Марійці | 2,6 % | 2,55 % | 2,08 % |
Українці | 1,3 % | 0,98 % | 0,36 % |
Мордва | 0,6 % | 0,5 % | 0,27 % |
Удмурти | 0,6 % | 0,53 % | 0,42 % |
Білоруси | 0,4 % | 0,29 % | 0,09 % |
Усього в Башкортостані мешкає понад 100 національностей.
96,4 % населення знає російську мову. Башкирську мову знає 25,8 %, татарську — 34,0 % населення.
Рік | Усього | Башкири | Росіяни | Татари | Чуваші | Марійці | Українці | Мордва | Удмурти | Білоруси |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1897 р. (на 9 лютого) | 199 1438 | |||||||||
1926 р. (на 17 грудня) | 2 665 836 | 625 845 | 106 4707 | 621 121 | 84 886 | 79 298 | 76 710 | 49 813 | 23 256 | 18 281 |
1939 р. (на 17 січня) | 3 158 969 | 671 188 | 128 1347 | 777 230 | 106 892 | 90 163 | 92 289 | 57 826 | 25 103 | 23 761 |
1959 р. (на 15 січня) | 3 336 289 | 737 711 | 1 418 147 | 768 566 | 109 970 | 93 902 | 83 594 | 43 582 | 25 388 | 20 792 |
1970 р. (на 15 січня) | 3 814 926 | 892 248 | 1 546 304 | 944 505 | 126 638 | 109 638 | 76 005 | 40 745 | 27 918 | 17 985 |
1979 р. (на 17 січня) | 3 844 280 | 935 880 | 1 547 893 | 940 436 | 122 344 | 106 793 | 75 571 | 35 900 | 25 906 | 17 393 |
1989 р. (на 12 січня) | 3 943 113 | 863 808 | 1 548 291 | 1 120 702 | 118 509 | 105 768 | 74 990 | 31 923 | 23 696 | 17 038 |
2002 р. (на 9 жовтня) | 4 104 336 | 1 221 302 | 1 490 715 | 990 702 | 117 317 | 105 829 | 55 249 | 26 020 | 22 625 | 17 117 |
1926 року в Башкортостані було 77 000 українців. Згідно з переписом 1939 року українці становили 2,9 % всього населення республіки. Українці мешкали здебільшого в південно-західній частині Башкирії, у степових та лісостепових смугах.
Під час Другої світової війни між Башкирією та Україною розвинулися несподівані й тісні культурні зв'язки. В часи німецької окупації України Академія Наук УРСР, Спілка Письменників України, Оперний Театр ім. Т. Г. Шевченка перебували у столиці Башкирії Уфі. В цій же столиці видавався у той час журнал «Українська література», збірники «Наукових записок Інституту мови й літератури AH УРCP» та ще кілька тогочасних українських часописів (зокрема «Література й мистецтво»).
Станом на 2021 рік республіка поділяється на 54 муніципальних райони та 9 міських округів:
№ з/п | Район, міський округ | Площа, км² | Населення, осіб (2002) | Населення, осіб (2010) | Населення, осіб (2021) | Центр | Поселення | Населені пункти |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Абзеліловський район | 4289,00 | 43262 | 45551 | 43890 | Аскарово | 15 | 91 |
2 | Альшеєвський район | 2411,42 | 48398 | 43467 | 36230 | Раєвський | 20 | 104 |
3 | Архангельський район | 2421,45 | 20165 | 18514 | 17156 | Архангельське | 12 | 71 |
4 | Аскінський район | 2542,09 | 24464 | 21272 | 17448 | Аскіно | 15 | 74 |
5 | Аургазинський район | 2014,03 | 38996 | 36970 | 31241 | Толбази | 21 | 137 |
6 | Баймацький район | 5630,55 | 62822 | 58572 | 54829 | Баймак | 23 | 93 |
7 | Бакалинський район | 1951,00 | 32327 | 28776 | 25267 | Бакали | 17 | 96 |
8 | Балтачевський район | 1598,32 | 24695 | 21623 | 17787 | Старобалтачево | 15 | 79 |
9 | Белебеївський район | 1911,20 | 102268 | 101896 | 94902 | Белебей | 17 | 90 |
10 | Білокатайський район | 3037,00 | 22623 | 20169 | 17393 | Новобілокатай | 13 | 46 |
11 | Білоріцький район | 11345,77 | 114334 | 107248 | 98677 | Білоріцьк | 20 | 100 |
12 | Біжбуляцький район | 2133,90 | 27999 | 26080 | 21065 | Біжбуляк | 13 | 85 |
13 | Бірський район | 1786,49 | 59875 | 61496 | 63382 | Бірськ | 15 | 78 |
14 | Благоварський район | 1688,15 | 25770 | 26004 | 24629 | Язиково | 15 | 87 |
15 | Благовіщенський район | 2323,90 | 48850 | 49736 | 48149 | Благовіщенськ | 16 | 100 |
16 | Буздяцький район | 1632,80 | 31178 | 30688 | 25996 | Буздяк | 12 | 81 |
17 | Бураєвський район | 1792,26 | 28320 | 25154 | 20420 | Бураєво | 13 | 95 |
18 | Бурзянський район | 4442,00 | 16839 | 16698 | 16719 | Старосубхангулово | 12 | 34 |
19 | Гафурійський район | 3038,02 | 36761 | 33869 | 30343 | Красноусольський | 16 | 95 |
20 | Давлекановський район | 1907,31 | 42138 | 42465 | 38278 | Давлеканово | 17 | 92 |
21 | Дуванський район | 3243,15 | 31449 | 31068 | 30505 | Месягутово | 13 | 47 |
22 | Дюртюлинський район | 1671,00 | 62972 | 64426 | 59952 | Дюртюлі | 15 | 88 |
23 | Єрмекеєвський район | 1438,00 | 18205 | 17162 | 15596 | Єрмекеєво | 13 | 51 |
24 | Зіанчуринський район | 3342,35 | 30091 | 27626 | 24272 | Ісянгулово | 15 | 78 |
25 | Зілаїрський район | 5773,99 | 18939 | 16590 | 14293 | Зілаїр | 13 | 57 |
26 | Іглінський район | 2454,00 | 45392 | 49675 | 66065 | Ігліно | 19 | 128 |
27 | Ілішевський район | 1973,00 | 36281 | 34654 | 31121 | Верхньояркеєво | 22 | 87 |
28 | Ішимбайський район | 4106,06 | 95805 | 91301 | 85165 | Ішимбай | 14 | 87 |
29 | Калтасинський район | 1518,70 | 29609 | 26268 | 21497 | Калтаси | 15 | 88 |
30 | Караідельський район | 3785,78 | 28960 | 27945 | 24089 | Караідель | 17 | 99 |
31 | Кармаскалинський район | 1750,88 | 54585 | 51504 | 48483 | Кармаскали | 16 | 122 |
32 | Кігинський район | 1688,36 | 19825 | 19137 | 16288 | Верхні Кіги | 9 | 39 |
33 | Краснокамський район | 1594,92 | 27552 | 27986 | 25785 | Ніколо-Березовка | 14 | 68 |
34 | Кугарчинський район | 3372,64 | 34203 | 31444 | 27247 | Мраково | 15 | 88 |
35 | Кушнаренковський район | 1717,77 | 29344 | 27491 | 25596 | Кушнаренково | 12 | 69 |
36 | Куюргазинський район | 2235,42 | 25587 | 25125 | 21741 | Єрмолаєво | 12 | 84 |
37 | Мелеузівський район | 3232,21 | 89672 | 88549 | 80243 | Мелеуз | 17 | 95 |
38 | Мечетлінський район | 1557,00 | 25604 | 25032 | 22108 | Большеустьікінське | 12 | 49 |
39 | Мішкинський район | 1689,11 | 27099 | 25318 | 21772 | Мішкино | 14 | 77 |
40 | Міякинський район | 2051,28 | 31789 | 28224 | 23805 | Киргиз-Міяки | 15 | 96 |
41 | Нурімановський район | 2511,84 | 21266 | 20824 | 19618 | Красна Горка | 12 | 52 |
42 | Салаватський район | 2182,00 | 25484 | 26566 | 22943 | Малояз | 16 | 60 |
43 | Стерлібашевський район | 1608,75 | 22007 | 20217 | 17340 | Стерлібашево | 15 | 69 |
44 | Стерлітамацький район | 2221,60 | 37699 | 40325 | 44329 | Стерлітамак | 20 | 111 |
45 | Татишлинський район | 1376,15 | 26803 | 25159 | 21535 | Верхні Татишли | 13 | 75 |
46 | Туймазинський район | 2403,52 | 129467 | 131225 | 130351 | Туймази | 19 | 114 |
47 | Уфимський район | 1598,77 | 56351 | 67067 | 102303 | Уфа | 19 | 89 |
48 | Учалинський район | 4549,00 | 75794 | 73268 | 69520 | Учали | 19 | 88 |
49 | Федоровський район | 1693,24 | 19675 | 18650 | 15700 | Федоровка | 14 | 68 |
50 | Хайбуллінський район | 3911,66 | 33072 | 33398 | 29679 | Ак'яр | 14 | 56 |
51 | Чекмагушівський район | 1692,00 | 33031 | 30780 | 27467 | Чекмагуш | 13 | 78 |
52 | Чишминський район | 1823,77 | 52663 | 52344 | 51409 | Чишми | 16 | 104 |
53 | Шаранський район | 1384,00 | 24494 | 22514 | 18881 | Шаран | 13 | 104 |
54 | Янаульський район | 2093,81 | 50700 | 48134 | 42823 | Янаул | 19 | 104 |
1 | Агідельський міський округ | 66,50 | 18721 | 16370 | 13935 | Агідель | - | 1 |
2 | Кумертауський міський округ | 169,60 | 69792 | 67078 | 62881 | Кумертау | - | 5 |
3 | Міжгорський міський округ | 221,00 | 19082 | 17352 | 15404 | Міжгор'є | - | 1 |
4 | Нефтекамський міський округ | 147,25 | 129810 | 133535 | 142894 | Нефтекамськ | - | 8 |
5 | Октябрський міський округ | 105,83 | 108647 | 109474 | 113737 | Октябрський | - | 1 |
6 | Салаватський міський округ | 106,23 | 158600 | 156095 | 148947 | Салават | - | 1 |
7 | Сібайський міський округ | 157,40 | 60144 | 63838 | 61032 | Сібай | - | 2 |
8 | Стерлітамацький міський округ | 108,52 | 264362 | 273486 | 247134 | Стерлітамак | - | 1 |
9 | Уфимський міський округ | 707,93 | 1049925 | 1071640 | 1137500 | Уфа | - | 25 |
Населені пункти з населенням понад 10 тисяч осіб:
№ | Населений пункт | Населення, осіб (2002) | Населення, осіб (2010) |
---|---|---|---|
1 | Уфа | 1042437 | 1062319 |
2 | Стерлітамак | 264362 | 273486 |
3 | Салават | 158600 | 156095 |
4 | Нефтекамськ | 122290 | 121733 |
5 | Октябрський | 108647 | 109474 |
6 | Білоріцьк | 71093 | 68806 |
7 | Туймази | 66687 | 66836 |
8 | Ішимбай | 70195 | 66259 |
9 | Кумертау | 65003 | 62851 |
10 | Сібай | 59082 | 62763 |
11 | Мелеуз | 62949 | 61390 |
12 | Белебей | 60928 | 60188 |
13 | Бірськ | 39992 | 41635 |
14 | Учали | 37196 | 37788 |
15 | Благовіщенськ | 32989 | 34239 |
16 | Дюртюлі | 29984 | 31274 |
17 | Янаул | 27909 | 26924 |
18 | Давлеканово | 23860 | 24073 |
19 | Чишми | 21008 | 21196 |
20 | Приютово | 21150 | 20891 |
21 | Раєвський | 20022 | 19557 |
22 | Баймак | 17223 | 17710 |
23 | Міжгор'є | 19082 | 17352 |
24 | Ігліно | 13931 | 16811 |
25 | Агідель | 18721 | 16370 |
26 | Красноусольський | 11796 | 11991 |
27 | Чекмагуш | 11204 | 11382 |
28 | Кандри | 12077 | 10885 |
29 | Месягутово | 10497 | 10883 |
30 | Буздяк | 9733 | 10323 |
31 | Толбази | 10164 | 10114 |
Найважливіші галузі промисловості — нафтовидобуток (23 % промислового продукту) («Башнєфть») і нафтопереробка (20 %); хімія й нафтохімія (16 %) («Салаватнєфтєоргсінтез», «Уфанєфтєхім», «Ішимбайський НПЗ», «Приютовський» і «Туймазінський ГПЗ»).
Електроенергетика (13 % промислового продукту) представлена Кармановською ГРЕС (1800МВТ), Салаватськими (530 і 264 МВТ), Стерлітамацькими (511 і 355 МВТ), Уфимськими (94, 466, 110 і 400 МВТ), Приуфимською (200 МВТ), Кумертауською (145 МВТ) і Зауральською (27 МВТ) ТЕЦ; Павловською (164 МВТ), Юмагузінською (45 МВТ) і малими ГЕС на річках Сакмара, Дьома й Великий Ік. У районі селіща Тюпкільди Туймазінського району розташована дослідно-експериментальна вітрова електростанція потужністю 2,2 МВТ. По федеральній програмі розвитку атомної енергетики (2005) можливе поновлення будівництва Башкирської АЕС (м. Агідель).
Є також деревообробна промисловість і промисловість будівельних матеріалів. Найбільші промислові центри — Уфа, Стерлітамак, Салават, Нефтекамськ, Туймази, Октябрський. Розвинені машинобудування й металообробка.
Сільське господарство — зерново-тваринницького напрямку. Вирощуються пшениця, жито, овес, ячмінь (зернові культури) і цукровий буряк, соняшник (технічні культури).
М'ясо-молочне тваринництво, свинарство, м'ясо-шерстне вівчарство, птахівництво, конярство й бджільництво.
Докладніше: Землеробство в Башкортостані
Уфа зв'язана залізницями із Самарою, Челябінськом і іншими містами. Через регіон проходить автомагістраль М5 «Урал», до Уфи прокладена М7 «Волга». Судноплавні річки — Біла й Уфа. Розвинений трубопровідний транспорт.
З 1939 року в Башкорстані діє Державний академічний ансамбль народного танцю ім. Файзі Гаскарова.
- 2657 Башкірія — астероїд, названий на честь території[4].
- Курултай Республіки Башкортостан
- ↑ Росстат — оцінка чисельності населення станом на 01.01.2019. Архів оригіналу за 15.03.2012. Процитовано 14.12.2019.
- ↑ У російському Башкортостані створюють збройний опір режиму Путіна: чоловіків кличуть у підпілля. 24 Канал (укр.). Процитовано 21 жовтня 2022.
- ↑ «Это не наша война»: башкирские националисты создают вооружённое сопротивление - Вёрстка (рос.). 18 жовтня 2022. Процитовано 21 жовтня 2022.
- ↑ Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — ISBN 3-540-00238-3.
- (рос.) Башкортостан: Краткая энциклопедия. — Уфа : Научное изд-во «Башкирская энциклопедия», 1996. — 672 с.
- (рос.) Золотое Кольцо Башкортостана: обоснование и стратегия развития Национального туристского маршрута / Под ред. П. М. Шульгина. — М. : Институт Наследия, 2004. — 70 с.
- (рос.) Республика Башкортостан. Культурное и природное наследие / Отв. ред. Ю.А. Веденин. Ред.-сост. В. К. Бронникова, А. И. Ельчанинов. — М. : Институт Наследия, 2007. — 37 с.
- (рос.) Республика Башкортостан. Культурное и природное наследие. Карта масштаба 1:500 000 / Ред. А. И. Ельчанинов, В. К. Бронникова. — М. : Институт Наследия, 2007.
- (рос.) Савельев Н. С. Свод археологических памятников Республики Башкортостан, выявленных в 1987–2000 годах. — Уфа : Информреклама, 2004. — 184 с.
- (рос.) Ширгазин А. Р. Православные храмы Башкирии: история и архитектура (каталог-справочник). — Уфа : Башкортостан, 1995. — 159 с.
- Башкорстостан: боротьба за незалежність в умовах Російської Федерації // ВІДЕО
- Оренбурзький коридор: розвал Російської Федерації може початися саме з нього // ВІДЕО
- Офіційний інформаційний портал Республіки Башкортостан [Архівовано 22 липня 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- Посилання на сайти Республіки Башкортостан (рос.)
- Коротка енциклопедія Башкортостану (рос.)
- Республіка Башкортостан. Адміністративно-територіальний поділ (рос.)
![]() | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() | ![]() |