Російський балет Сергія Дягілєва — Вікіпедія
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Macke_Russisches_Ballett_1.jpg/200px-Macke_Russisches_Ballett_1.jpg)
Російський балет Сергія Дягілєва або просто «російський балет», Ballets russes — балетна компанія, заснована в 1911 р. російським театральним діячем і мистецтвознавцем Сергієм Дягілєвим. Виросла із «Російських сезонів» 1909 року і функціонувала протягом 20-ти сезонів до смерті Дягілєва в 1929 році.
Дягілєв мав талант знаходити обдарованих людей і розкривати їх здібності. В його команді працювали:
- хорегографи Вацлав Ніжинський, Леонід Мясін, Михайло Фокін, Серж Лифар, Джордж Баланчин
- художники по костюмах декораціях Леон Бакст і Олександр Бенуа, з якими Дягілєв товаришував ще в об'єднанні «світ мистецтва», пізніше також Пабло Пікассо, Андре Дерен, Коко Шанель, Анрі Матісс, російські авангардисти Наталя Гончарова, Михайло Ларіонов, Наум Габо, Антуан Певзнер.
- композитори Ріхард Штраус, Ерік Саті, Моріс Равель, Сергій Прокоф'єв, Клод Дебюссі та, особливо, Ігор Стравінський.
З самого початку основним напрямком хореографії його сезонів стало прагнення розсунути рамки класичного балету. Експерименти з танцювальними формами Ніжинського випереджали час і тому були не відразу прийняті глядачами. Фокін додав рухам багату пластику[1], З самого початку основним напрямком хореографії його сезонів стало прагнення розсунути раа продовжувач закладених ним принципів Мясін збагатив хореографію ламаними і химерними формами[1]. Джордж Баланчин остаточно відійшов від правил академічного танцю, надавши своїм балетів більш стилізоване і експресіоністичне звучання.
Сезони Дягілєва — особливо перші, в програму яких входили балети «Жар-птиця», «Петрушка» і «Весна священна» — зіграли значну роль в популяризації російської культури в Європі і сприяли встановленню моди на все російське. Наприклад, англійські танцівники Патрік Хілі-Кей, Еліс Маркс і Хільда Маннінгс взяли російські імена (відповідно Антон Долін, Алісія Маркова та Лідія Соколова), під якими і виступали в трупі Дягілєва. Популярність його сезонів призвела і до захоплення європейців традиційним російським костюмом і породила нову моду — навіть дружина короля Великої Британії Георга VI виходила заміж у «сукні, що перефразовує російські фольклорні традиції»[2].
Рік | День і місце прем'єри | Назва балету і провідні виконавці | Хореографія | Музика | Костюми і декорації |
---|---|---|---|---|---|
1909 | 19 травня Париж, Шатле | Павільйон Арміди Т. Карсавіна, В. Ніжинський, С. Григор'єв, В. Караллі, М. Мордкін | М. Фокін | М. Черепнін | О. Бенуа |
Половецькі танці Н. Кремньов, А. Больм, Г. Роза | М. Фокін | О. Бородін | М. Реріх | ||
Бенкет Т. Карсавіна, В. Фокіна, Б. Ніжинська, В. Ніжинський, А. Больм, Г. Роза | М. Фокін | М. Римський-Корсаков, М. Мусоргський, М. Глінка, О. Глазунов та ін | Л. Бакст | ||
2 червня Париж, Шатле | Сильфіди А. Павлова, Т. Карсавіна | М. Фокін | Ф. Шопен | О. Бенуа | |
Клеопатра А. Павлова, І. Рубінштейн, Т. Карсавіна, В. Ніжинський, М. Фокін | М. Фокін | А. Аренський | Л. Бакст | ||
1910 | 20 травня Париж, Гранд-опера | Карнавал Л. Лопухова, Т. Карсавіна, В. Ніжинський | М. Фокін | Р. Шуман | Л. Бакст |
4 червня Париж, Гранд-опера | Шехеразада Т. Карсавіна, В. Ніжинський, І. Рубінштейн | М. Фокін | М. Римський-Корсаков | Л. Бакст | |
18 червня Париж, Гранд-опера | Жизель Т. Карсавіна | М. Фокін | А. Адан | О. Бенуа | |
25 червня Париж, Гранд-опера | Жар-птиця Т. Карсавіна, В. Ніжинський, М. Фокін | М. Фокін | І. Стравінський | Л. Бакст | |
Орієнталії В. Ніжинський | М. Фокін | О. Глазунов, О. Бородін та ін | Л. Бакст | ||
1911 | 19 квітня Монте-Карло, Казино | Привид троянди В. Ніжинський, Т. Карсавіна | М. Фокін | К. Вебер | Л. Бакст |
26 квітня Монте-Карло, Казино | Нарцис В. Ніжинський | М. Фокін | М. Черепніна | Л. Бакст | |
6 червня Париж, Шатле | Підводне царство (з опери «Садко») В. Ніжинський | М. Фокін | М. Римський-Корсаков | Б. Анісфельд | |
13 червня Париж, Шатле | Петрушка В. Ніжинський, Т. Карсавіна | М. Фокін | І. Стравінський | О. Бенуа | |
30 листопада Лондон, Ковент-Гарден | Лебедине озеро | М. Фокін | П. Чайковський | О. Бенуа | |
1912 | 13 травня Париж, Шатле | Блакитний бог В. Ніжинський | М. Фокін | Р. Ган | Л. Бакст |
20 травня Париж, Шатле | Тамар | М. Фокін | М. Балакірєв | Л. Бакст | |
29 травня Париж, Шатле | Післяполуденний відпочинок фавна В. Ніжинський | В. Ніжинський | К. Дебюссі | Л. Бакст | |
8 червня Париж, Шатле | Дафніс і Хлоя В. Ніжинський, Т. Карсавіна | М. Фокін | М. Равель | Л. Бакст | |
1913 | 15 травня Париж, театр Єлисейських полів | Ігри В. Ніжинський | В. Ніжинський | К. Дебюссі | Л. Бакст |
29 травня Париж, театр Єлисейських полів | Весна священна Т. Карсавіна, В. Ніжинський | В. Ніжинський | І. Стравінський | М. Реріх | |
12 червня Париж, театр Єлисейських полів | Трагедія Саломеї Т. Карсавіна, А. Гаврилов | Б. Романов | Ф. Шмітт | С. Судейкін | |
1914 | 16 квітня Монте-Карло, Казино | Метелик Т. Туманова | М. Фокін | Р. Шуман | Л. Бакст М. Добужинський |
14 травня Париж, Гранд-опера | Легенда про Йосипа Л. Мясін, Л. Лопухова | М. Фокін | Р. Штраус | Л. Бакст | |
24 травня Париж, Гранд-опера | Золотий півник Т. Карсавіна, А. Данилов | М. Фокін | М. Римський-Корсаков | Н. Гончарова | |
26 травня Париж, Гранд-опера | Соловей | Б. Романов | І. Стравінський | О. Бенуа | |
2 червня Париж, Гранд-опера | Мідас | М. Фокін | М. Штейнберг | М. Добужинський | |
1915 | 20 грудня Женева, Гранд-театр | Опівнічне сонце Л . Мясін, Л. Лопухова, С. Ідзиковський | Л. Мясін | М. Римський-Корсаков | М. Ларіонов |
1916 | 21 серпня Сан-Себастьян | Меніни Л. Мясін, Н. Кремньов | Л. Мясін | Г. Форе | Х.-М. Серт |
25 серпня Сан-Себастьян | Мара | Л. Мясін | А. Лядов | М. Ларіонов | |
23 жовтня Нью-Йорк, Манхеттен-опера | Тіль Уленшпігель | В. Ніжинський | Р. Штраус | Р. Джонс | |
1917 | 12 квітня Рим, Констанци | Феєрверк | Л. Мясін | І. Стравінський | Д. Балла |
Жінки в хорошому настрої Л. Мясін, Л. Чернишова, В. Немчінова | Л. Мясін | Д. Скарлатті | Л. Бакст | ||
11 травня Париж, Шатле | Російські казки С. Ідзиковський, А. Войцеховський, Л. Чернишова, Л. Лопухова, В. Немчінова | Л. Мясін | А. Лядов | М. Ларіонов Н. Гончарова | |
18 травня Париж, Шатле | Парад Л. Мясін, В. Немчінова | Л. Мясін | Е. Саті | П. Пікассо | |
1919 | 5 липня Лондон, Альгамбра | Чарівна лавка В. Немчинова, Л. Лопухова, С. Ідзиковський | Л. Мясін | Д. Россіні | А. Дерен |
22 липня Лондон, Альгамбра | Треуголка Л. Мясін, Т. Карсавіна | Л. Мясін | М. де Фалья | П. Пікассо | |
1920 | 2 лютого Париж, Гранд-опера | Пісня солов'я Т. Карсавіна, Л. Соколова, Л. Чернишова, Л. Мясін, А. Гаврилов | Л. Мясін | І. Стравінський | А. Матісс |
15 травня Париж, Гранд-опера | Пульчинелла | Л. Мясін | І. Стравінський | П. Пікассо | |
27 травня Париж, Гранд-опера | Жіночі примхи Т. Карсавіна, А. Войцеховський, Л. Мясін, Л. Чернишова | Л. Мясін | Д. Чимароза | Х.-М. Серт | |
15 грудня Париж, театр Єлисейських полів | Весна священна Лідія Соколова | Л . Мясін | І. Стравінський | М. Реріх | |
1921 | 17 травня Париж, Гете-лірик | Блазень Т. Славинський, Л. Чернишова, С. Ідзиковський | М. Ларіонов | С. Прокоф'єв | М. Ларіонов |
17 травня Париж, Гете-лірик | Квадро фламенко | Народні танці | Народна музика | П. Пікассо | |
2 листопада Лондон, Альгамбра | Спляча красуня О. Спесивцева, Л. Лопухова, В. Немчінова | М. Сергєєв | П. Чайковський | Л. Бакст | |
1922 | 18 травня Париж, Гранд-опера | Весілля Аврори В. Трефілова, П. Владимиров | Б. Ніжинська | П. Чайковський | О. Бенуа |
18 травня Париж, Гранд-опера | Мавр | Б. Ніжинська | І. Стравінський | Л. Сюрваж | |
3 червня Париж, Гранд-опера | Розповідь про Лисицю, Півня, Кота та Барана Б. Ніжинська, С. Ідзиковський | Б. Ніжинська | І. Стравінський | М. Ларіонов | |
1923 | 13 липня Париж, Гете-лірик | Весіллячко А. Войцеховський, С. Ідзиковський, Л. Чернишова, В. Немчінова | Б. Ніжинська | І. Стравінський | Н. Гончарова |
1924 | 3 січня Монте-Карло, Казино | Спокуса пастушки В. Немчинова, Л. Чернишова | Б. Ніжинська | М. Монтеклер | Х. Гріс |
5 січня Монте-Карло, Казино | Лікар мимоволі | Б. Ніжинська | Ш. Гуно | О. Бенуа | |
6 січня Монте-Карло, Казино | Лані | Б. Ніжинська | Ф. Пуленк | М. Лоранс | |
8 січня Монте-Карло, Казино | Чімарозіана | Л. Мясін | Д. Чимароза | Х.-М. Серт | |
19 січня Монте-Карло, Казино | Докучні Л. Чернишова, А. Долін, А. Вільтзак | Б. Ніжинська | Ж. Орік | Ж. Шлюб | |
24 червня Париж, театр Єлисейських полів | Блакитний експрес Б. Ніжинська, А. Долін, С. Лифар, А. Войцеховський | Б. Ніжинська | Д. Мійо | А. Лоран, К. Шанель, П. Пікассо | |
1925 | 28 квітня Монте-Карло, Казино | Зефір і Флора А. Нікітіна, А. Долін, С. Лифар | Л. Мясін | В. Дукельський | Ж. Шлюб |
17 червня Париж, Гете-лірик | Пісня солов'я | Д. Баланчин | І. Стравінський | А. Матісс | |
Матроси С. Лифар, Т. Славінський, А. Войцеховський | Л. Мясін | Ж. Орік | П. Прюна | ||
11 грудня Лондон, Колізеум | Барабо А. Войцеховський, С. Лифар | Д. Баланчин | В. Рієті | М. Утрілло | |
1926 | 29 травня Париж, театр Сари Бернар | Пастораль А. Данилова, А. Войцеховський, С. Лифар | Д. Баланчин | Ж. Орік | П. Прюна |
3 червня Париж, театр Сари Бернар | Чортик з табакерки А. Данилова, Л. Чернишова, С. Ідзиковський | Д. Баланчин | Е. Саті | А. Дерен | |
1927 | 30 квітня Монте-Карло, Казино | Кішка А. Нікітіна, С. Лифар | Д. Баланчин | А. Соге | Н. Габо А. Певзнер |
1 червня Париж, театр Сари Бернар | Меркурій Л. Мясін | Л. Мясін | Е. Саті | П. Пікассо | |
7 червня Париж, театр Сари Бернар | Сталевий скік А. Данилова, Л. Чернишова, Л. Мясін, С. Лифар | Л. Мясін | С. Прокоф'єв | Г. Якулов | |
1928 | 6 червня Париж, театр Сари Бернар | Ода Л. Мясін, С. Лифар, А. Нікітіна | Л. Мясін | М. Набоков | П. Шарбоньє |
12 червня Париж, театр Сари Бернар | Аполлон Мусагет А. Данилова, Л. Чернишова, С. Лифар | Д. Баланчин | І. Стравінський | А. Боша Шанель | |
16 липня Лондон, театр Її Величності | Боги-жебраки Л. Чернишова, А. Войцеховський, А. Долін | Д. Баланчин | Г. Ф. Гендель | Л. Бакст Х. Гріс | |
1929 | 9 травня Монте-Карло, Казино | Бал А. Данилова, С. Лифар, А. Долін | Д. Баланчин | В. Рієті | Д. де Кіріко |
21 травня Париж, театр Сари Бернар | Розповідь про Лисицю, Півня, Кота та Барана | С. Лифар | І. Стравінський | М. Ларіонов | |
Блудний син С. Лифар, А. Долін, А. Войцеховський | Д. Баланчин | С. Прокоф'єв | Ж. Руо |
- ↑ а б О Дягилеве в энциклопедии «Кругосвет». Архів оригіналу за 23 лютого 2009. Процитовано 23 липня 2010.
- ↑ Моноспектакль Александра Васильева. Архів оригіналу за 10 січня 2010. Процитовано 23 липня 2010.
- Сергей Лифарь. Дягилев и с Дягилевым. — М.: Вагриус, 2005. — 589 с. — ISBN 5-9697-0022-3.
- Матильда Кшесинська. Воспоминания. — М.: Центрполиграф, 2005. — 415 с. — ISBN 5-9524-0587-8.
- Балабко О. В. «Київ, Іринінська, Лифарям…». Повість за листами митця — Чернівці: Букрек, 2011. — 236 с.: іл.
- Александр Николаевич Бенуа и Сергей Павлович Дягилев. Переписка (1893—1928) — СПб.: Сад искусств, 2003. — 128 с. — ISBN 5-94921-002-6
- Бенуа А. Мои воспоминания. В пяти книгах. т.1 и т.2. Изд. второе, доп. — М.: Наука, 1990.