Скандал з поставками турбін Siemens в Крим — Вікіпедія
Скандал з поставками турбін Siemens в Крим — господарський та політичний скандал, викликаний спробою Росії в липні 2017 здійснити монтаж газових турбін виробництва німецького концерну Siemens в окупованому Криму в обхід дії міжнародних санкцій[1][2].
Окупація російськими військами та подальша анексія Криму призвела до від'єднання Кримського півострова від джерел енергопостачання материкової України. Це призвело до гострої нестачі електроенергії на півострові, масових відключень від електромереж промислових підприємств та віялових відключень приватних споживачів енергії. Прокладання електричних кабелів через керченську затоку з Краснодарського краю Росії до міста Керч у Криму не дозволило істотно покращити ситуацію із енергозабезпеченням через низьку потужність ЛЕП, які з'єднують Керч з центральним Кримом. Так само встановлення у містах Криму дизель-електростанцій не вирішило проблему нестачі електроенергії через нестачу генерувальних потужностей і, головне, надвисоку собівартість електроенергії.
За цих обставин Росія була змушена розпочати зведення промислових генерувальних потужностей, але на заваді стало загальне технологічне відставання Росії в галузі точного машинобудування та, зокрема, газотурбобудування, а також дія санкцій, накладених на Росію через її збройну агресію проти України та інтервенцію у Сирії, а також збиття малазійського Боїнга.
Вирішенням проблеми енергопостачання Криму мала стати спеціальна операція із придбанням турбін у німецького концерну Siemens через спільне підприємство з подальшим таємним їх переміщенням до Криму[3]. При цьому Володимир Путін запевняв німецький Уряд, що закуплені у Siemens турбіни не потраплять до Криму[4].
Турбіни до Криму були завезені автотрейлерами. Завезення відбувалось у нічний час[3].
У перших числах липня 2017 речник президента Росії Дмитро Пєсков заявив, що турбіни зібрані російськими компаніями[1].
11 липня Siemens подала позов проти російської компанії «Технопромекспорт», яка входить до «Ростех»[5]. 14 грудня 2017 арбітражний суд Москви відмовив у задоволенні цього позову[6].
21 липня 2017 Siemens повідомив, що розірве ліцензійну угоду з російськими компаніями щодо поставок обладнання для електростанцій. Концерн запропонує викупити їх і анулювати контракт на поставку. Також Siemens заявив про намір відмовитись від міноритарної частки в російській компанії «Интеравтоматика»[7].
22 липня Уряд Німеччини заявив, що порушення санкцій призведе до погіршення міждержавних стосунків[4].
26 липня посли держав-членів ЄС ухвалили рішення накласти нові санкції проти Росії за нелегальне постачання турбін в тимчасово окупований Крим[8].
13 серпня ЄС розширив санкції через незаконне завезення газових турбін. До санкційного списку потрапили провідні російські компанії «Технопромекспорт» та «Інтеравтоматика», а також чиновники вищої ланки: заступник міністра енергетики Росії Андрій Черезов, голова департаменту Міністерства енергетики Євген Грабчак та гендиректор «Технопромекспорту» Сергій Топор-Гілка[9].
- ↑ а б Що відомо про турбіни Siemens у Криму?
- ↑ Скандал с поставками турбин Siemens в Крым: Reuters узнало подрядчика
- ↑ а б В аннексированный Крым ночью завезли еще две турбины Siemens, – СМИ (рос.)
- ↑ а б Скандал довкола турбін Siemens у Криму: Німеччина заговорила про погіршення відносин з Росією
- ↑ Як турбіни Siemens опинилися в окупованому Криму: Хронологія. Архів оригіналу за 11 липня 2017. Процитовано 21 липня 2017.
- ↑ Суд отказал Siemens в возврате крымских турбин
- ↑ Siemens разрывает соглашение с российскими компаниями - заявление
- ↑ Петро Порошенко // Facebook
- ↑ Брюссель розширив санкції проти Росії