Станично-Луганський район — Вікіпедія
Станично-Луганський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
ліквідована адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Колишній район на карті Луганська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | ![]() ![]() ![]() | ||||
Область: | Луганська область | ||||
Код КОАТУУ: | 4424800000 | ||||
Утворений: | 1923 р. | ||||
Ліквідований: | 17 липня 2020 року | ||||
Населення: | ▼ 47 238 (на 1.01.2019) | ||||
Площа: | 1900 км² | ||||
Густота: | 26.2 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-6472 | ||||
Поштові індекси: | 93600—93655 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | Станиця Луганська | ||||
Селищні ради: | 2 | ||||
Сільські ради: | 16 | ||||
Смт: | 2 | ||||
Села: | 41 | ||||
Селища: | 6 | ||||
![]() | |||||
Мапа району | |||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Мягкий Віктор Олександрович | ||||
Голова РДА: | Золкін Юрій Олексійович[1] | ||||
Вебсторінка: | Станично-Луганська РДА Станично-Луганська районна рада | ||||
Адреса: | 93600, Луганська обл., Станично-Луганський р-н, смт Станиця Луганська, вул. Центральна, 25 | ||||
Мапа | |||||
![]() | |||||
| |||||
|
Стани́чно-Луга́нський райо́н (розм. Станичанський район) —колишній район України на центральному сході Луганської області. Районний центр Станиця Луганська. Населення становило 49 870 осіб (на 1 серпня 2013). Мав площу 1900 км². Утворено 1923 року.
Район розташований у басейні середньої течії Сіверського Дінця. Територією району протікають річки: Сіверський Донець, Айдар, Деркул, Тепла, Ковсуг, Євсуг.
Клімат помірно континентальний. Середня температура найтеплішого місяця (липень) + 21 °C, а найхолоднішого місяця (січень) — 7 °C. Зима порівняно холодна, з різкими східними і південно-східними вітрами, заморозками. Літо спекотне, друга його половина помірно суха. Осінь сонячна, тепла, суха.
Район багатий будівельними матеріалами: вапняк, пісковик, пісок, крейда, мергель, різноманітні глини, що використовуються в будівництві. Є родовища природного газу і нафти, джерела мінеральних лікувальних вод.
Розташовано відділення Луганського заповідника — «Станично-Луганський заповідник».
На території району трапляються рослини, занесені до Червоної книги України[2]:
- астрагал донський (Astragalus tanaiticus), поблизу гирла Деркула, і крейдолюбний (Astragalus cretophilus), на околицях Петрівки, Миколаївка, Малої Вергунки, Станиці Луганської;
- волошка донецька (Centaurea donetzica), поблизу Болотеного і Кіндратіївки, і первинногерберова (Centaurea protogerberi), піщана тераса між гирлами Айдару і Деркула, — ендеміки середньої течії Сіверського Дінця;
- дельфіній Сергія (Delphinium sergii), на околицях Станиці;
- еремур показний (Eremurus spectabilis), урочище Гришине поблизу Золотарівки;
- келерія Талієва (Koeleria talievii), ендемік середньої течії Сіверського Дінця;
- ковила волосиста (Stipa capillata), вузьколиста (Stipa tirsa), дніпровська (Stipa borysthenica), зрідка, бо екотопи третинних пісків засаджені сосною, Залеського (Stipa zalesskii), Лессінга (Stipa lessingiana), найкрасивіша (Stipa pulcherrima), пухнастолиста (Stipa dasyphylla) і українська (Stipa ucrainica);
- коручка морозникова (Epipactis helleborine), поблизу Малинового;
- пирій ковилолистий (Elytrigia stipifolia) на крейдяних відслоненнях;
- півники борові (Iris pineticola), піщана тераса Сіверського Дінця поблизу Болотеного;
- півонія тонколиста (Paeonia tenuifolia), степові цілини поблизу Верхньобогданівки;
- полин суцільнобілий (Artemisia hololeuca), крейдяні відслонення;
- рябчик малий (Fritillaria meleagroides) і руський (Fritillaria ruthenica), заплава Сіверського Дінця;
- рястка Буше (Ornithogalum boucheanum), Червоний Яр і Валуйське;
- сальвінія плаваюча (Salvinia natans), води Сіверського Дінця й Айдару;
- сон чорніючий (Pulsatilla pratensis);
- тюльпан дібровний (Tulipa quercetorum) і змієлистий (Tulipa ophiophylla);
- шафран сітчастий (Crocus reticulatus), звичайна рослина дубових гаїв.
Станично-Луганське засновано селянами-втікачами в другій половині XVII сторіччя. Поселення в лісистій місцевості при впаданні річки Лугань у Сіверський Донець звалося містечко Луганське. У 1684 році його знищили татари, однак незабаром воно було відновлене. Нове поселення отримало назву Станиця Луганська. Датою заснування селища вважається 1688 рік.
У 1923 році селище Станічно-Луганське стало центром однойменного району, розташованого за 20 км на південний схід від обласного центру. Район межує з Ростовською областю Росії.
Адміністративно-територіально район поділяється на 2 селищні ради та 16 сільських рад, які об'єднують 49 населених пунктів (2 смт, 41 село, 6 селищ сільського типу) і підпорядковані Станично-Луганській районній раді. Адміністративний центр — смт Станиця Луганська[3].
Населення 52,1 тис. чоловік (1 січня 2003 року), зокрема міське населення — 19,6 тис. осіб.
Населення становить 49 870 осіб (на 1 серпня 2013).
Етнічний склад населення району на 2001 рік був представлений наступним чином:[4]
Етномовний склад сільських та міських рад району (рідна мова населення) за переписом 2001 року, %[5]
російська | українська | вірменська | білоруська | |
---|---|---|---|---|
Станично-Луганський район | 85,1 | 14,2 | 0,2 | 0,1 |
смт Станично-Луганське | 92,4 | 6,2 | 0,2 | 0,1 |
смт Петрівка | 68,8 | 30,7 | 0,2 | 0,1 |
Валуйська сільрада | 91,0 | 8,8 | 0,1 | 0,0 |
Великочернігівська сільрада | 93,7 | 6,2 | ||
Верхньобогданівська сільрада | 53,6 | 46,2 | 0,1 | |
Гарасимівська сільрада | 95,0 | 4,6 | 0,3 | |
Камишненська сільрада | 88,1 | 11,2 | 0,4 | |
Красноталівська сільрада | 73,4 | 26,0 | 0,3 | 0,1 |
Нижньотеплівська сільрада | 85,4 | 13,5 | 0,5 | 0,3 |
Миколаївська сільрада | 65,1 | 33,7 | 0,2 | 0,0 |
Вільхівська сільрада | 93,5 | 5,7 | 0,5 | 0,0 |
Передільська сільрада | 89,1 | 10,8 | 0,1 | 0,1 |
Розквітненська сільрада | 84,0 | 14,9 | 0,3 | 0,2 |
Талівська сільрада | 82,6 | 16,1 | 0,7 | |
Теплівська сільрада | 91,3 | 8,5 | 0,1 | |
Червоножовтнева сільрада | 84,3 | 15,7 | ||
Чугинська сільрада | 91,7 | 7,0 | 0,9 | |
Широківська сільрада | 78,5 | 21,3 | 0,1 | 0,0 |
Промисловість у районі представлена підприємствами:
- ЗАТ «Кондрашевський піщаний кар'єр» — виготовлення збірного залізобетону, щебеню й іншої продукції для будівництва;
- ТОВ «Хлібозавод Петровський» — виробництво хлібобулочних і кондитерських виробів;
- Виробничо-комерційна фірма ТОВ «ЛІА»-ЛТД — виробництво безалкогольних напоїв.
За своїм господарським профілем район відноситься до сільськогосподарського. Загальна площа сільгоспугідь — 124,6 тис. га, у тому числі:
- ріллі — 91, 4 тис. га;
- лісів і насаджень — 35,47 тис. га;
- ставків і водойм — 4 тис. га.
Виробництвом сільськогосподарської продукції займаються 33 підприємства різних форм власності, 96 сільських (фермерських) господарств. Найбільші сільськогосподарські підприємства району:
- ТОВ «Олекс» — вирощування овочів і зернових культур;
- ПСП «Деркул» і СТОВ ім. Суворова — виробництво зерна і молока;
- ПНВСП «Агросхід» — виробництво зерна і м'яса;
- ТОВ «Станічно-Луганська МТС», КФХ «Агролюкс» — виробництво зернових культур.
Найвагоміші серед переробних підприємств району (79,4%) є підсобні цехи підприємств агропромислового комплексу, що виробляють крупу, борошно, хлібобулочні вироби, рослинні олії.
На території району знаходиться єдине в області ВАТ «Луганський облрибкомбінат», площа якого становить 2137,7 га, де вирощуються такі види риб як товстолоб, сом канальний, амур, дзеркальний короп.
У районі розвинена мережа залізних і шосейних доріг, що зв'язують Донбас із Москвою і Південним Кавказом (Москва—Донбас, Міллерово—Маріуполь, Харків—Лиха) і населені пункти автодорогами з промисловими центрами (Луганськ—Міллерово, Луганськ—Старобільськ—Сватове).
Телефонний зв'язок охоплює всі населені пункти району, є автоматичний міжміський зв'язок. Більшість населених пунктів району газифіковано.
Банківська система представлена відділеннями ВАТ Державного ощадбанку України, АППБ «Аваль», КБ «Приват-Банк», АБ «Укркомунбанк». Інший рівень фінансово-кредитної системи представлений районними відділеннями Пенсійного фонду, Державного казначейства, представництвом АСК «Оранта-Лугань».
У районі працюють:
- школи — 24 (у них навчається 6633 дитини);
- дитячі сади і ясла — 20 (у них знаходиться 588 дітей);
- дитяча спортивна школа — 1;
- дитяча музична школа — 1;
- школа бізнесу — 1;
- навчально-виробничий центр — 1.
У школах працює 716 педагогічних працівників; позашкільною роботою охоплено 850 чоловік.
Працюють 31 клуб, 6 народних колективів ведуть активну роботу, займаються гастрольною діяльністю.
У районі діють: 31 державна бібліотека, 1 профспілкова, 1 медична, 20 шкільних бібліотек, 1 відомча, з загальним бібліотечним фондом 532,9 тис. Із державної мережі бібліотек у районі є: 1 центральна районна бібліотека, 1 районна дитяча бібліотека, 1 Петрівська дитяча бібліотека, 1 Петрівська міська бібліотека та 27 сільських бібліотек. Книжкові фонди становлять 320 тис. примірників книг та періодичних видань. Читачів у державних бібліотеках 19,8 тис., в тому числі дітей — 6,4 тис. чоловік. У бібліотечній мережі працюють 43 бібліотечних працівника з середньо-спеціальною та вищою бібліотечною освітою. Спеціалісти становлять 84,6% (відсотка). Близько 10 бібліотек бібліотечної мережі відзначили піввіковий ювілей. Це центральна районна та районна дитяча бібліотеки, В-Чернігівська сільська бібліотека та інші.
У районі діють 4 музеї. Велика увага приділяється розвиткові культури донського козацтва, його традиціям і звичаям. На базі історико-етнографічного музею створений єдиний в Україні центр культури донського козацтва.
Для розвитку фізичної культури та спорту працюють:
- 2 стадіони;
- 25 спортивних залів;
- 4 тири;
- 31 спортивний майданчик;
- 18 футбольних полів;
- 11 фізкультурно-оздоровчих комплексів.
Медичну допомогу надають: центральна районна лікарня, Петровська номерна лікарня, 3 сільських дільничних лікарні, 7 сільських амбулаторій, 24 фельдшерських пункти. Усього в районі діють 36 лікарняних установ, 80 денних стаціонарів.
На території району розташовано 8 оздоровчих таборів, 5 баз відпочинку, 2 санаторії.
У районі діють туристично-рекреаційні маршрути по пам'ятних історичних місцях: пам'ятники археології, Свято-Никольський храм, церква Різдва Богородиці, церква Святого архангела Михайла, могила старця Феофана. Мальовниче урочище, розташоване поблизу села Чугинка — Киселева балка, здавна славиться своїми святими джерелами. У плавневих лісах Сіверського Дінця розкинулися володіння Луганського державного заповідника з багатими різновидами рослинного і тваринного світу.
- ↑ Розпорядження Президента України від 15 травня 2020 року № 315/2020-рп «Про призначення Ю.Золкіна головою Станично-Луганської районної державної адміністрації Луганської області»
- ↑ (рос.) Организация охраны растений Луганской области, занесенных в Красную книгу Украины. Методические указания. — Луганск, 1992.
- ↑ Адміністративно-територіальний устрій Станично-Луганського району на сайті Верховної Ради України
- ↑ Дністрянський М. С. Етнополітична географія України. Львів: Літопис, 2006. С.465.
- ↑ Розподіл населення регіонів України за рідною мовою у розрізі адміністративно-територіальних одиниць. Луганська область. Архів оригіналу за 18 вересня 2016. Процитовано 19 серпня 2015.
- Регіональний інформаційний портал «Луганщина»
- Українська РСР: Адміністративно-територіальний поділ (на 1 вересня 1946 року) / М. Ф. Попівський (відп. ред.). — 1 вид. — К. : Українське видавництво політичної літератури, 1947. — С. 101–102.
Новоайдарський район | Біловодський район | ![]() |
Слов'яносербський район | ![]() | ![]() |
Слов'яносербський район | Луганськ | Сорокинський район |