Чебоксари — Вікіпедія
місто Чебоксари | |||||
---|---|---|---|---|---|
рос. Чебоксары чув. Шупашка́р | |||||
| |||||
![]() | |||||
Країна | ![]() | ||||
Суб'єкт Російської Федерації | Чувашія | ||||
Муніципальний район | Чебоксари | ||||
Код ЗКАТУ: | 97401 | ||||
Код ЗКТМО: | 97701000001 | ||||
Основні дані | |||||
Час заснування | 1469 | ||||
Статус міста | 1781 | ||||
Поділ міста | 4 райони: Калінінський, Ленінський, Московський та Заволжье [1] | ||||
Населення | ▲497 618 (2020) | ||||
Площа | 250,87 (у межах міського округу)[2] км² | ||||
Густота населення | 1983,6 осіб/км² | ||||
Поштові індекси | 428000-428038 | ||||
Телефонний код | +7 8352 | ||||
Географічні координати: | 56°08′ пн. ш. 47°15′ сх. д. / 56.133° пн. ш. 47.250° сх. д.Координати: 56°08′ пн. ш. 47°15′ сх. д. / 56.133° пн. ш. 47.250° сх. д. | ||||
Часовий пояс | UTC+4 | ||||
День міста | 17 серпня | ||||
Влада | |||||
Вебсторінка | gcheb.cap.ru | ||||
Міський голова | Н. И. Емельянов(рос.) | ||||
Мапа | |||||
|
Чебокса́ри або Шупашка́р (рос. Чебоксары, чув. Шупашкар) — столиця Чуваської Республіки в Російській Федерації. Населення міста складає 497 618 осіб (2020).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Volga_river_from_NASA_satellite.jpg/200px-Volga_river_from_NASA_satellite.jpg)
Чебоксари розташовані на правому березі річки Волга між містами Нижній Новгород і Казань. Місто є архітектурною пам'яткою Росії.
До складу Чебоксар входять три райони — Калінінський, Ленінський, Московський і Заволзьке територіальне управління. Селища, що входять до складу Чебоксар: Нові Лапсари, Соснівка, Альгешеве.
Чебоксари мають місто-супутник — Новочебоксарськ (населення коло 125 тис. осіб). День міста Чебоксари: третя неділя серпня.
Загальна довжина сучасних кордонів міста становить 83,3 км, з них по суходолу — 67 км, вздовж набережної Волги — 16,3 км. Площа міста, разом з заволзькою частиною, становить 23 302 га.
Основні промислові підприємства та комунально-складські заклади об'єднані в промислові зони: Східну і Південну (80 % робочих місць промисловості міста). В центральному секторі міста мешкає близько 7 % населення, зосереджено близько 70—75 % робочих місць невиробничої сфери. Північний сектор — Заволжя — найменш заселений район і характеризується в основному як відпочинкова зона.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Cheboksary_1733.jpg/220px-Cheboksary_1733.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Cheboksary_COA_%28Kazan_Governorate%29_%281781%29.svg/149px-Cheboksary_COA_%28Kazan_Governorate%29_%281781%29.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/%D0%A7%D0%B5%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BB_%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%81%D0%B0%D0%B4%D0%B0.jpg/250px-%D0%A7%D0%B5%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%B0%D0%BB_%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%81%D0%B0%D0%B4%D0%B0.jpg)
- У письмових джерелах Чебоксари згадуються з 1469 року, коли московські воїни зупинились тут на своєму шляху на Казанське ханство. Однак як населений пункт він існував набагато раніше. За даними археологічним розкопок на його місці з рубежу XIII–XIV сторіч існувало булгаро-чувашське поселення.
- У 1555 було збудовано московську військову фортецю Чебоксари, крім фортець був закладений ще торгово-промисловий посад.
- У 1625 в Чебоксарах налічувалось 458 військовослужбовця; за даними 1646 року, в посаді мешкав 661 чоловік.
- У 1-й чверті XVIII сторіччя деякі категорії служилих людей (стрільці, козаки) були переведені в податні стани. За результатами 1-ї ревізії 1723 року, в Чебоксарах налічувалось 1924 чол. податного населення (чоловіків); в 1879 мешкало 4498 людей (2308 жін., 2190 чол.), в тому числі 2450 міщан, 277 купців, 146 дворян.
- З кінця XVII — початку XVIII сторіччя Чебоксари вважалися великим торговельним містом Поволжя, у 1781 році набули статусу провінційного міста Казанської губернії. На початку XIX сторіччя його населення становило п'ять з половиною тисяч мешканців, а промисловість обмежувалась лісопилкою та декількома невеличкими заводиками. Місто було відоме також багатьма церквами (25 церков и 4 монастирі), а чебоксарські дзвони знали в Лондоні и Парижі.
- У XVI — 1-й половині XVII сторіччя в місті були побудовані Введенський собор, 4 монастирі: 2 чоловічих — Троїцький та Преображенський, 2 жіночих — Миколаївський та Благовіщенський, 1 чоловічий пустинь Сретенська (Володимирська, пізніше монастир), 8 церков.
- У XVIII сторіччі в Чебоксарах були збудовані кам'яні будинки скарбниці й архіву, магістрату, 10 кам'яних церков. 1880 року тут налічувалось 783 будинки (в тому числі 33 кам'яних), 91 крамниця и магазин, 3 училища, 2 лікарні, 1 банк.
- На початку XX сторіччя в місті мешкало 5,1 тис. осіб. Загальна площа території, разом з передмістями: Геронт'ївською слободою, Лакріївкою, Усадкою, Набережною, Кнутихою, Будайкою, Селиванівкою, Якимівою, Свічкиним, становила приблизно 600 га.
До складу Чебоксар входять три адміністративних райони:
- Калінінський,
- Ленінський,
- Московський.
Клімат Чебоксар | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 4,7 | 5,0 | 12,4 | 24,0 | 32,5 | 36,2 | 38,6 | 39,9 | 29,7 | 21,4 | 11,4 | 7,0 | 39,9 |
Середній максимум, °C | −9,4 | −7,4 | −1,5 | 8,5 | 18,4 | 22,2 | 24,2 | 22,0 | 15,5 | 6,6 | −1,2 | −6,2 | 7,6 |
Середня температура, °C | −12,9 | −10,7 | −5,1 | 4,3 | 12,6 | 16,6 | 18,8 | 16,6 | 10,6 | 3,1 | −3,4 | −9,1 | 3,5 |
Середній мінімум, °C | −16,4 | −14,1 | −8,5 | 0,4 | 7,7 | 11,9 | 14,4 | 12,4 | 7,2 | 0,8 | −5,8 | −12,2 | −0,2 |
Абсолютний мінімум, °C | −39 | −33 | −27 | −16,9 | −2 | 1,0 | 6,2 | 3,6 | −2,5 | −11,9 | −25,9 | −44,3 | −44,3 |
Норма опадів, мм | 29 | 19 | 25 | 33 | 37 | 60 | 65 | 52 | 51 | 51 | 43 | 34 | 499 |
Джерело: Погода та клімат ВМО(рос.) |
- Чебоксарський завод промислових тракторів
- Чебоксарський агрегатний завод
- Чебоксарський електроапаратний завод
- Текстільмаш
- Чебоксарський приладобудівний завод
- Чебоксарський завод електровимірювальних приладів
- Чебоксарський дослідно-експериментальний завод «Энергозапчасть»
- Чебоксарський завод кабельних виробів «Чувашкабель»
- Чебоксарський бавовняний комбінат
- Чебоксарська панчішно-трикотажна фабрика
- Чебоксарська лентоткацька фабрика
- Чувашенерго
- Чебоксарська кондитерська фабрика
- Лікеро-горілчаний завод «Чебоксарський»
- Чебоксарський пивоварний завод
- Чебоксарське виробниче об'єднання імені В. І. Чапаєва
Економіко-географічне положення міста характеризується наявністю автомагістралей «Нижній Новгород — Чебоксари — Ульяновськ», а через дамбу Чебоксарської ГЕС — на Казань і Йошкар-Олу. Через Чебоксари проходять дві федеральні автомагістралі: М7 «Волга» і A119 А119 «В'ятка».
Місто має власний аеропорт і залізничний вокзал.
Міський громадський транспорт представлений тролейбусом, автобусом, маршрутними таксі і таксі.
14 січня 2020 року відкрито новий міжміський тролейбусний маршрут № 100 «Чебоксари (Червона площа) — Новочебоксарськ (Бібліотека)». Маршрут руху в Чебоксарах пролягає по Президентському проспекту, вулиці Калініна, Марпосадському шосе, у Новочебоксарську — вулицею Радянською. Випуск на лінію становить 4 тролейбуси, інтервал руху — 24 хвилини. На маршруті працюють тролейбуси з можливістю автономного ходу УТТЗ-6241-10-02 «Горожанин» (№ 909—912), які обслуговуються тролейбусним депо № 1 міста Чебоксари.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/%D0%97%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%A7%D0%B5%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%83%D0%BC%D0%B0.jpg/250px-%D0%97%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%A7%D0%B5%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%83%D0%BC%D0%B0.jpg)
- Чуваський державний університет імені І. М. Ульянова
- Чуваський державний педагогічний університет імені І. Я. Яковлєва
- Чуваська державна сільськогосподарська академія
- Чебоксарський кооперативний інститут — філія Російського університету кооперації
- Чуваська державний інститут культури і мистецтв
- Чебоксарська фізико-математична школа-інтернат
Крім вище перерахованих діє декілька філій інститутів з інших міст.
- Чуваський державний академічний драматичний театр імені К. В. Іванова
- Чуваський державний театр опери та балету
- Державний ордена «Знак пошани» Російський драматичний театр
- Чуваський державний ордена Дружби народів театр юного глядача ім. Михайла Сеспель
- Чуваський державний театр ляльок
- Чуваська державна філармонія
- Чуваський національний музей
- Чуваський державний художній музей
- Музей Мішші Сеспеля
- Літературний музей ім. К. В. Іванова.
- Музей чуваської вишивки
У Чебоксар існують побратимські відносини з трьома містами:
- Введенський собор (1651)
- Церква Михаїла Архангела (1702)
- Ансамбль Свято-Троїцького монастиря (XVII—XVIII ст.)
- Свято-Троїцький чоловічий монастир
- Володимирська церква (1716)
- Воскресенська церква (1758)
- Успенська церква (1763)
- Усипальниця Єфремова (1911)
- Спасо-Преображенський жіночий монастир
- Казанська церква
- Храм-годинникова вежа Іоанна Воїна
- Церква 2000-річчя Різдва Христового
- Храм Святих Новомучеників і Сповідаючихся Російських
- Храм Взискання загиблих
Тут народилися філолог і методист Сергій Абакумов, космонавт Андріян Нікалаєв, біатлоністка Лілія Вайгіна-Єфремова та інші відомі особистості.
Тривалий час у місті жив та керував геологічною партією відомий радянський письменник-фантаст Ігор Дручин, помер у Чебоксарах у листопаді 2002 року.
- ↑ Районы города. Архів оригіналу за 10 січня 2013. Процитовано 7 січня 2013.
- ↑ БД ПМО Чувашской Республики. Город Чебоксары. Архів оригіналу за 29 жовтня 2013. Процитовано 28 жовтня 2013.
- Чебоксари // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 6: Т—Я. — С. 728.
- Офіційний сайт міста Чебоксари [Архівовано 7 грудня 2006 у Wayback Machine.] (рос.)
- Міський інформаційний портал [Архівовано 5 грудня 2006 у Wayback Machine.] (рос.)
- Мапа Чебоксар [Архівовано 2 квітня 2022 у Wayback Machine.] (рос.)