Чеслав Бялобжеський — Вікіпедія
Чеслав Бялобжеський | |
---|---|
пол. Czesław Białobrzeski | |
![]() | |
Народився | 18 (31) серпня 1878 Пошехоння |
Помер | 12 жовтня 1953 (75 років) Варшава ·інфаркт міокарда |
Поховання | Повонзківський цвинтар |
Країна | ![]() ![]() ![]() |
Національність | поляк |
Діяльність | фізик |
Alma mater | Київський університет |
Галузь | фізика |
Заклад | Ягеллонський університет Варшавський університет |
Аспіранти, докторанти | Myron Mathissond[1] |
Членство | Польська академія наук[2] Польська академія знань Варшавське наукове товариство Польське фізичне товариство |
Батько | Теофіл Бялобжеський |
![]() |
Чеслав Бялобжеський (також Чеслав Бялобржеський[3]; пол. Czesław Białobrzeski, 18 (31) серпня 1878, Пошехоння, нині Ярославська область — 12 жовтня 1953, Варшава) — польський фізик, член Польської АН (1952).
Чеслав Бялобжеський народився в м. Пошехоння поблизу Ярославля (нині Ярославська область) у сім'ї лікаря Теофіла Бялобжеського.
Закінчив у 1901 році фізико-математичний факультет Київського університету Св. Володимира. Призначений екстраординарним професором кафедри фізики і фізичної географії університету. Захистив дисертацію на тему «Іонізація твердих та рідких діелектриків» на фізико-математичному факультеті та 22 квітня 1912 року удостоєний ступеня магістра фізики. У 1907, 1912, 1914 виїздив у літній час за кордон з науковою метою.
У 1919 — член Гідрологічної секції, заступник голови секції прикладної фізики Постійної комісії для виучування природних багатств України УАН.
З 1919 року працює у польських університетах: Краківському (1919—1921) та Варшавському (1921—1953). З 1931 по 1953 на посаді директора Інституту теоретичної фізики при Варшавському університеті.
У 1910 першим з українських фізиків підтримав створену А. Ейнштейном спеціальну теорію відносності, яка ще у той час не набула повного визнання. Він зосередив свою увагу на математичному виведенні поняття відносності відстані та часу.
Ч. Бялобжеський зробив внесок у поширення ідей квантової механіки. Проаналізувавши теорії про будову атома, які розглядалися фізиками, починаючи від атомістичних теорій стародавніх греків до теорії Бора, показав, що класична механіка і електродинаміка до вивчення атома незастосовна.
- Бялобржеский Ч. Ф. Принцип относительности и его применение к механике. — Физическое обозрение. — 1910. — T. 11. — № 1—6. — с. 220—232.(рос.)
- Бялобржеский Ч. Ф. О новых применениях давления света к астрофизике. — Физическое обозрение. — 1917. — T. 18. — № 1-2. — с. 1—17 с.79-91.(рос.)
- Бялобржеский Ч. Ф. Развитие понятий о строении атома. — Физическое обозрение. — 1915. — T. 16. — № 3. — с.164-271.(рос.)
- ↑ https://www.mimuw.edu.pl/~sjack/uw_mat_historia/Piotrowski_doktoraty_ww.pdf — С. 31.
- ↑ http://czlonkowie.pan.pl/czlonkowie/sites/WynikiWyszukiwania.html?s=BIA%C5%81OBRZESKI,%20Czes%C5%82aw%20
- ↑ Біографічний довідник [Архівовано 17 травня 2017 у Wayback Machine.] // Володимир Іванович Вернадський. Вибрані праці — K., 2011. — Т. 1. — Кн. 2. — С. 394.
- Бакула Б. Бялобжеський Чеслав [Архівовано 13 грудня 2017 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ, Коорд. бюро Енцикл. Сучас. України НАН України. — К. : Поліграфкнига, 2004. — Т. 3 : Біо — Бя. — С. 689. — ISBN 966-02-2682-9.
- Володимир Іванович Вернадський і Україна // Володимир Іванович Вернадський. Вибрані праці — K., 2011. — Т. 1. — Кн. 2. — 584 с.
- Савчук В. С., Щербак О. А. Забуте ім'я вітчизняної науки — Ч. Т. Бялобржеській та його роль у поширенні ідей некласичної фізики в Україні [Архівовано 5 березня 2016 у Wayback Machine.] // Збірник наукових праць «Вісник НТУ ХПІ: Історія науки і техніки». — 2008. — № 8. — ISSN 2079-0074.
|
![]() | Це незавершена стаття про особу, що має стосунок до України. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття про науковця. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |