Об'єкт «Кліваж» — Вікіпедія
Об'єкт «Кліваж» — підземний ядерний вибух у мирних цілях на території Донецькій області, Української РСР, здійснений 16 вересня 1979 року.
Потужність ядерного заряду — 0,2–0,3 Кт тротилового еквівалента, який було здійснено на території Української РСР на східному крилі шахти «Юнком» (м. Бунге, Єнакієвської міськради, ВО «Орджонікідзевугілля») на глибині 903 м між вугільними пластами «Дев'ятка» (l4) та «Цегельний» (l21) 16 вересня 1979 р. о 9 годині (GMT)[1][2]. Мета вибуху — зниження напруги в гірничому масиві, що мало підвищити безпеку відпрацювання вугільних пластів.
До 1979 р. на шахті «Юнком» мала місце максимальна в Центральному Донбасі частота раптових викидів вугілля і газу та викидів породи і газу, що було пов'язано зі станом порід, обумовленими впливом Юнкомівського Північного, Брунвальдського та інших насувів (42% пластів, що розроблялися на шахті «Юнком» перебували в зоні тектонічних порушень).
Унаслідок ядерного вибуху утворилася порожнина радіусом 5–6 м, навколо якої сформувалася зона зім'яття (зминання) і дроблення радіусом 20–25 м. Рівень радіоактивності у гірничих виробках і шахтних водах за період спостережень 1979–2000 рр. перебував на фоновому рівні. Після здійснення вибуху відзначено зниження частоти викидів вугілля та породи. У період 1980-1985 рр. на горизонті 826 м, розташованому на 77 м вище рівня зарядної камери, відпрацьовано вугільні пласти «Мазур» та «Дев'ятка».
Роботи щодо об'єкта «Кліваж» здійснювалися інститутом ВНДІПІпромтехнології.
Небезпека затоплення шахти «Юнком», де було здійснено атомно-вибуховий експеримент «Кліваж», викликала занепокоєння екологів наприкінці XX-го сторіччя. Згідно з доповіддю Міністра екобезпеки Василя Яковича Шевчука, це може призвести до радіоактивного забруднення підземних вод[3].
2018 року адміністрація проголошеної російською владою ДНР, під контролем якої перебувало м. Єнакієве, вирішила затопити шахту «Юнком»[4][5].
Цю інформацію також підтвердила Спеціальна моніторингова комісія ОБСЄ[6] Державний департамент Сполучених Штатів Америки висловив стурбованість інформацією, передану міжнародними спостерігачами ОБСЄ, про наміри бойовиків на Донбасі затопити шахту, де відбувся ядерний вибух. Про це написала речник Держдепу Хізер Ноєрт[7]. Українські фахівці попереджають про масштабну екологічну небезпеку затоплення шахти «Юнком». За словами гідрогеолога, доктора технічних наук Євгена Яковлєва, активність сховища на сьогодні знизилась приблизно удвічі порівняно з 1979 роком, оскільки основними продуктами вибуху є цезій і стронцій з періодом напіврозпаду близько 30 років. З моменту вибуху минуло майже 40 років. «За оцінками, одразу після вибуху активність сховища була 100 кюрі, зараз ми можемо говорити про близько 50 кюрі». Вміст радіоактивних речовин у шахтній воді справді зросте, під загрозою радіаційного зараження опиняться басейни річок Сіверський Донець і Кальміус, а також Азовське море. Це може торкнутися не лише Донбасу, а і Дніпропетровської, Запорізької та Харківської областей[8][9].[10][11]
24.04.2018 р. повідомлено, що 21 квітня бойовики прибрали частину насосів із забрудненої радіоактивними відходами шахти «Юний комунар» (Юнком) у тимчасово окупованому місті Бунге Донецької області. До кінця квітня 2018 року окупанти планували повністю її затопити.[12]
Аналіз показує, що екологічна катастрофа на Донбасі внаслідок затоплення шахти Юний комунар (Юнком), спричинена збройною агресією РФ, стане екологічною катастрофою для всієї Європи[13][14].
- Факел (ядерний вибух)
- Радіоактивне зараження в Краматорську
- Мирні ядерні вибухи в СРСР
- Радіаційна аварія в губі Андрєєва
- Операція «Плаушер»
- ↑ Database of nuclear tests, USSR: part 3, 1979–1990
- ↑ Испытания ядерного оружия и ядерные взрывы в мирных целях СССР. 1949–1990 гг. [Архівовано 30 вересня 2010 у Wayback Machine.] РФЯЦ-ВНИИЭФ. 1996 ISBN 5-85169-062-01
- ↑ Про заходи щодо розв'язання еколого-гідрогеологічних проблем, які виникають унаслідок закриття гірничо-видобувних підприємств, шахт і розрізів. За матеріалами доповіді Міністра екобезпеки Василя Шевчука на засіданні Кабінету міністрів України 11 січня 1999 року
- ↑ «ДНР» збирається затопити шахту, де СРСР провів ядерний вибух
- ↑ В ОРДО бойовики вирішили затопити радіоактивну шахту.
- ↑ Последние новости от Специальной мониторинговой миссии ОБСЕ в Украине на основе информации, поступившей по состоянию на 11 апреля 2018 года, 19:30
- ↑ Держдеп США стурбований інформаціією про наміри бойовиків затопити "ядерну" шахту на Донбасі
- ↑ Стартує затоплення радіоактивної шахти «Юнком»: що треба знати
- ↑ Донбассу грозит масштабная экологическая катастрофа. Архів оригіналу за 18 квітня 2018. Процитовано 18 квітня 2018.
- ↑ Эхо подземной войны. Отравит ли шахта-призрак своей радиацией Донбасс. Архів оригіналу за 18 квітня 2018. Процитовано 18 квітня 2018.
- ↑ В Донецкой области боевики начали затопление радиоактивной шахты "Юнком". Подробности от Гримчака
- ↑ Из-за шахты Юнком Азовское море может стать мертвым
- ↑ А.Акаков (1 вересня-7 вересня 2018). Mayday! Донбас: загроза екологічної катастрофи у центрі Європи. Дзеркало тижня. № 32. Архів оригіналу за 1 вересня 2018. Процитовано 2 вересня 2018.
- ↑ Мутації небезпеки, або Радіаційні загрози окупованих територій. Дзеркало тижня. № 15. 21 квітня-27 квітня 2018. Архів оригіналу за 27 листопада 2021. Процитовано 2 вересня 2018.
- Гірничий енциклопедичний словник : у 3 т / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Східний видавничий дім, 2001—2004.
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2007. — Т. 2 : Л — Р. — 670 с. — ISBN 57740-0828-2.
- Григорій Мусієнко. Як «мирний атом» наближав комунізм. Персонал Плюс. № 8 22-28 лютого 2006 року
- Атомный взрыв в шахте Донбасса. Радиация!
- Місто Юнокомунарівськ, на сайті Єнакієвської міськради
- «Влияние ЗАО 'Енакиевского коксохимического предприятия' на окружающую среду в Горловском промузле»
- Донецк: Зов Припяти
Це незавершена стаття про УРСР. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |